cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Rima Iraki
Bakgrunn
Hun ble tildelt TV-prisen for 2021 av Riksmålsforbundet for sitt klare og tydelige talespråk i Dagsrevyen. Hun ble nominert til Gullruten 2021 i klassen beste programleder nyhet, sport eller aktualitet for Dagsrevyen og til Gullruten 2023 i klassen beste programleder underholdning for ''Festen etter fasten.
Andingmen (Dongcheng)
Andingmen (kinesisk: 安定门, pinyin: Āndìngmen) er et subdistrikt bydistriktet Dongcheng i Beijing i Folkerepublikken Kina.
Frans Josef-ordenen
Frans Josef-ordenen (tysk: Der Kaiserlich-Österreichische Franz-Joseph-Orden) var en østerriksk orden, innstiftet 2. desember 1849 av keiser Frans Josef I til belønning av militære og sivile fortjenester. Ordenen ble innstiftet på ettårsdagen for keiserens tronbestigelse og ble gitt hans navn. Ved Habsburgrikets sammenbrudd og monarkiets avskaffelse i 1918 opphørte også Frans Josef-ordenen.
Inndeling
Ved innstiftelsen fikk Frans Josef-ordenen tre grader: Storkors, kommandørkors og ridderkors. Dette ble senere etter hvert endret til fem, slik at Frans Josef-ordenen i struktur ble lik mange andre europeiske ordener organisert etter modell av Æreslegionen. Den første endringen kom i 1869, da kommandørkors med stjerne kom til. I 1901 ble det lagt til en offisersgrad over riddergraden. De fem gradene var deretter:
Insignier
Ordenstegnet for Frans Josef-ordenen består av et gullkantet rødemaljert kors med utbøyde korsender. Midt i korset er det plassert en medaljong i hvit emalje der bokstavene «FJ» (for Frans Josef) var plassert. Bokstavene er i gull. Det er også borden som omga medaljongen. Baksiden bærer årstallet 1849. Korset er lagt på en svartemaljert keiserlig dobbeltørn, som i nebbene holder et kjede med ordenens motto: «VIRIBUS UNITIS» (med forente krefter). Kjedet henger ned fra nebbene slik at mottoet kommer fram under midtmedaljongen i korset, over korsets nedre arm. Korset er opphengt i båndet i en keiserkrone. Ved tildeling for militære fortjenester ble ordenstegnet utstyrt med korslagte sverd, plassert mellom korset og kronen. Ordenstegnene for de forskjellige gradene er like, bortsett fra i størrelse og ved at de er opphengt i bånd med forskjellig utforming.
Ordensstjernen er i sølv og har grupper av åtte tagger. Stjernen har ordenstegnet med keiserkronen i midten.
Ordensbåndet er rødt. Ved tildeling for militær innsats i krigstid hadde ordensbåndet hvite kantstriper og smale hvite striper i midten av det røde.
Verdenscupen i alpint 1996/97
Sesongen 1996/1997 i verdenscupen i alpint startet 26. oktober 1996 i Sölden, og ble avsluttet 16. mars 1997 i Vail. Det ble arrangert 35 renn for herrene (11 utfor, 6 Super-G, 8 storslalåm, 10 slalåm). For damene ble det arrangert 31 renn (8 utfor, 7 Super-G, 7 storslalåm, 9 slalåm). I tillegg kom to kombinasjonsøvelser for herrene og en for damene.
Nactus
Nactus er en slekt av gekkoer uten festeskiver på tærne. Tolv arter er vitenskapelig beskrevet, men det er flere ubeskrevne former på Ny-Guinea.
I likhet med noen andre gekkoer har medlemmene i denne slekten en bemerkelsesverdig evne til å krysse vide strekninger med åpent hav. Tvekjønnede arter finnes på Maskarenene (N. durrelli, N. serpensinsula, N. coindemirensis, samt flere utdødde, blant annet N. soniae), i Nord-Australia (N. eboracensis, N. galgajuga, N. cheverti), på Ny-Guinea (N. vankampeni, N. acutus, N. sphaerodactylodes), og på de sørlige Salomonøyene, og nordlige og sentrale Vanuatu (N. multicarinatus). I sørlige Vanuatu, Ny-Caledonia, Fiji, Polynesia og Mikronesia finnes den enkjønnede N. pelagicus. Den enkjønnede N. kunan ble beskrevet fra Admiralitetsøyene i 2012.
Fram til 1983 ble disse artene regnet til den store slekten Cyrtodactylus. Det ser ut til at de nærmeste slektningene er den australske slekten Heteronotia, og den sørøstasiatiske Dixonius.
Stuping under Middelhavslekene 1963
Stuping under Middelhavslekene 1963. Stuping var en av flere sporter under de tredje Middelhavslekene som ble arrangert i Napoli i Italia i perioden 21. til 29. september 1963. Det var fjerde gangen som stuping var med på programmet under Middelhavslekene. Det ble konkurrert i to øvelser; sviktstup og tårnstup, kun for menn. Italia ble beste nasjon, de vant begge gullmedaljene.
Sveits under EM i friidrett 1982
Sveits deltok med 25 utøvere under EM i friidrett 1982 som ble arrangert 6.–12. september 1982 i Athen. Sveits tok ingen medaljer under mesterskapet.
Joseph P. Kennedy
Joseph Patrick «Joe» Kennedy (født 6. september 1888 i Boston, død 18. november 1969 i Hyannis Port i Massachusetts) var en amerikansk forretningsmann, politiker (D) og diplomat. Fra mars 1938 til oktober 1940 var han USAs ambassadør i Storbritannia.
Arnafjord kirke
Arnafjord kirke er en langkirke fra 1880 i Vik kommune i Vestland fylke.
Byggverket er i tømmer og har 180 sitteplasser. Den er tegnet av byggmester Johannes Gjertsen fra Sogndal, og Anders Korsvold hadde ansvaret for byggingen.
Dagens kirke erstattet en kirke fra 1645 som hadde blitt for liten, og som dessuten var i dårlig stand. En del materialer fra gamlekirken ble brukt i den nye. Dagens sakristi i korets østre forlengelse ble oppført i 1968. Før 1645 var kirkestedet for Arnafjord ved gården Flete, der det stod en stavkirke fra 1100-tallet.
Det er kirkegård ved kirken.
Østfold ingeniørhøgskole
Østfold ingeniørhøgskole var en høgskole for ingeniørutdanning, etablert i Tune kommune i 1965 under navnet Østfold tekniske skole. Skolen ble i 1994 fusjonert inn i Høgskolen i Østfold.
Arnafjord kirke
Inventar
Altertavlen (fra 1907) har et bilde av Jesu dåp malt av Eivind Nielsen i kopi etter Adolph Tidemands alterbilde i Trefoldighetskirken i Oslo. Tidligere var det brukt et enkelt kors som nå henger over korbuen. Prekestol og døpefont er på alder med kirken. Orgelet er bygget av Vestlandske orgelverksted i 1968. Kirken har to klokker støpt av Bochumer Verein i 1880.
Østfold ingeniørhøgskole
Skolen startet undervisning i 1965, i midlertidige lokaler i Valaskjold realskole. Skolebygningen sto ferdig i 1966. Skolen var fra først drevet av fylket, men ble i 1977 overtatt av staten om omgjort til høgskole.
Prøve-OL i sandvolleyball 2019
Prøve-OL i sandvolleyball 2019 (2019 Tokyo ITU World Triathlon Olympic Qualification Event) ble arrangert 15. august 2019 i Odaiba Marin Park i Tokyo i Japan.
Østfold ingeniørhøgskole
Skolebygningen i Tune ble brukt inntil utdanningen i 2010 ble samlokalisert med HiØs helsefagutdanning i Fredrikstad. Skolen utdannet blant annet ingeniører for Televerket i samarbeid med etaten, og etterhvert også bioingeniører. Det ble også utdannet ingeniører innen fagretningene: - Bygg og anlegg, elektro sterkstrøm, elektronikk, maskin konstruksjon, maskin drift og kjemi. Det var også påbyggningsår for prosess automasjon.
Prøve-OL i sandvolleyball 2019
Resultater menn
Den norske duoen slo Tyskland 2-0 (21-17, 21-18) i finalen.
Resultater kvinner
Den brasilianske duoen slo USA 2-0 (21-19, 21-18) i finalen.
GET-ligaen 2017/18
GET-ligaen 2017/18 vil være den 79. sesongen i det øverste nivået i ishockey i Norge.
Flest mål
Kilde: Pointstreak.com
Best pluss/minus-statistikk
Kilde: Pointstreak.com
Skyting under Middelhavslekene 1963
Skyting under Middelhavslekene 1963. Skyting var en av flere sporter under de tredje Middelhavslekene som ble arrangert i Napoli i Italia i perioden 21. til 29. september 1963. Det var fjerde gangen som skyting var med på programmet under Middelhavslekene. Det ble konkurrert i en øvelse i skyting, kun for menn.
Tomáš Mertl
Han representerte Tsjekkia under Vinter-OL 2018 i Pyeongchang, hvor han ble nummer 4 med det tsjekkiske landslaget.
Tomáš Kundrátek
Han representerte Tsjekkia under Vinter-OL 2018 i Pyeongchang, hvor han ble nummer 4 med det tsjekkiske landslaget.
Nitelva
Nitelva er en elv som har sitt utspring ved Grua der den faller raskt ned til Harestuvatnet i søndre del av Lunner kommune på Hadeland i Viken fylke. Elven renner herfra rolig sørover og ender i Svellet i nordenden av Øyeren. Den har da tilbakelagt en strekning på ca. 37 km, og har hatt et fall på ca. 30 meter. Elven er hovedelv til Nitelvvassdraget og tilhører Oslomarkavassdragene og har et nedbørfelt på 486 km², hele vassdraget har 1183 km², Leiravassdraget medregnet.
Den nordre delen av Nitelva renner gjennom Hakadal og kalles der Hakadalselva. Ferden mot Øyeren starter i brusende stryk og går over i en bred, rolig og meandrerende flod gjennom Nittedal. De siste kilometrene danner elven et skille mellom Lillestrøm og Rælingen kommuner, først som en miljøskapende del av Lillestrøm by og Øvre Rælingen med turveier på begge bredder, så forbi et industrialisert område før den ender i et innlandsdelta ved nordenden av Øyeren i Rælingen. Nitelva og dens bredder utgjør et variert og frodig belte gjennom skogsområder, jordbrukslandskap og bebyggelse.
Khmerfolket
Khmerfolket ( ខ្មែរ ), er den dominerende etniske gruppen i Kambodsja, som står for ca. 90 % av de 14 800 000 menneskene i landet. De snakker khmerspråk, som er en del av den større språkfamilien Mon-khmer som finnes i hele Sørøst-Asia. Flertallet av khmerene er tilhengere av den særegne khmerbuddhismen, en svært synkretisk versjon som blander elementer av theravadabuddhismen, hinduismen, animisme og forfedrekultisme. Betydelige populasjoner av khmerene bor i tilstøtende områder i Thailand (Nord-khmer) og Mekongdelta-regionen i nabolandet Vietnam (Khmer Krom).
Nitelva
Etymologi
Elven fikk opprinnelig navnet Nitja. Betydningen av dette navnet er noe usikkert, men det kan ha sammenheng med ordet nett, i betydningen fiskegarn. Det kan også komme fra verbet hnita, som betyr «å støte sammen» (f.eks. bølger som støter sammen).
Fauna og kultur
Elven dannet en viktig del av livsgrunnlaget for de tidligste bosetningene i området, og vassdraget har blitt utnyttet til blant annet isskjæring, tømmerfløting og drift av møller, sagbruk og kraftverk. Flere steder langs Nitelva finnes rester etter slik virksomhet og mange stedsnavn langs elven gjenspeiler tidligere tiders bruk av naturressursene.
Elven er velegnet til sportsfiske. Opp til Rotnesfossen finnes de fleste av Norges ferskvannsfisker, og 21 arter er registrert. Blant disse er gjedde, gjørs, abbor og karpefisker de vanligste. Nord i vassdraget finnes også en bestand av ørret. Langs elven kan man også oppleve et innholdsrikt og variert dyre-, fugle- og planteliv, og den har en viktig økologisk funksjon som leveområde og spredningskorridor for en rekke arter. Her kan man oppleve både tett granskog, frodig løvskog, myrer, blomsterenger, sivskog og vannplanter. Av dyre- og fuglearter langs elven kan nevnes bever, gråhegre og rådyr. På grunn av det biologiske mangfoldet er Nitelva et vernet vassdrag, og i nedre del av vassdraget er det opprettet to naturreservat; Sørumsneset og Nordre Øyeren naturreservat.
Nitelvvassdraget
Nitelva er hovedelva i Nitelvvassdraget. Vassdraget inngår i det større Glommavassdraget, men regnes også til Oslomarkavassdragene. Vassdraget dekker nedbørsområdet som fyller i elever som tømmer mot Nitelva direkte eller indirekte via sideelver, innsjøer og vann. Nitelvvassdraget har et nedbørfelt på 486 km², hele vassdraget felt dekker 1183 km², medregnet Leiravassdraget.
Försvarets radioanstalt
Försvarets radioanstalt (FRA) er en svensk sivil etat under Forsvarsdepartementet som bedriver signalspaning (spaning etter radiosendninger og andre signaler som kan fanges opp i luften) på oppdrag fra regjeringen, forsvaret, Totalförsvarets forskningsinstitut, Försvarets materielverk og andre myndigheter. Formålet er å støtte svensk utenriks-, sikkerhets- og forsvarspolitikk.
På forespørsel gir FRA også støtte til informasjonssikkerhetsarbeidet hos andre myndigheter og statlige selskaper.
Etaten har rundt 800 ansatte. Hovedkvarteret ligger i Lovön, femten kilometer vest for Stockholm sentrum.
Försvarets radioanstalt blir ledet av en generaldirektør og har ikke noe styre.
FRA-loven
FRA-loven omhandler etterretningsvirksomhet med innhenting, bearbeidelse, analyser samt rapporter om signaler fra elektronisk kontakt ut og inn av Sverige.
Til tross for voldsomme protester vedtok Sveriges riksdag «signalspaningsloven» 18. juni 2008 med 132 mot 128 stemmer.
Hisøy Idrettslag
Hisøy Idrettslag (stiftet 7. desember 1927) er et idrettslag fra Hisøy i Arendal.
Idrettsskolen
Idrettsskolen på Hisøy tilbyr barn mulighet til å bli kjent med et bredt utvalg av idretter og aktiviteter, og har mål om å aktivere flest mulig av Hisøys barn.
Sandvigen fort
Sandvigen fort ligger i Sandviga på Hisøy. I mai 2008 bestemte et enstemmig Arendal bystyre at Hisøy IL fikk overta fortet. Idrettslaget har med dugnadsinnsats pusset opp den gamle bygningen, og tilbyr nå utleie av stedet.
AGM-114 Hellfire
AGM-114 Hellfire er et amerikansk luft-til-bakke-missil, utviklet for å brukes mot stridsvogner. Opprinnelig var det laserstyrt og med hulladningsstridshode, men senere varianter hadde både andre typer søkere og andre stridshoder. Det fyres heller ikke bare fra fly lenger.
I Norge er Hellfire i bruk av Kystjegerkommandoen. Opprinnelig var denne bruken tenkt som et mobilt tillegg til de største kystfortene, og erstatter for de mindre kystfortene som ble nedlagt. Etter hvert ble konseptet utvidet og overtok flere av rollene til Kystartilleriet, før kystfortene og Kystartilleriet ble endelig nedlagt i 1999. Kystjegerkommandoen og de lette missilbatteriene med Hellfire blir fraktet med Stridsbåt 90N.
Rakettdrivstoffet som benyttes er butantrioltrinitrat.
Godartet prostataforstørrelse
Godartet prostataforstørrelse (benign prostatahyperplasi) (BPH) er det at prostatakjertelen hos menn øker i størrelse uten at kreft er årsaken.
Godartet prostataforstørrelse karakteriseres ved at kjertelens bindevevs- og overflateceller vokser, noe som resulterer i at det dannes kuleformede knuter i den delen av prostata som omslutter urinlederen. Når de er store nok, presser de på urinlederen og klemmer urinlederen delvis og noen ganger helt sammen og forhindrer normal gjennomstrømming av urin. Dette gir forskjellige symptomer som kan være mer eller mindre plagsomme: Svak stråle, hyppig vannlating, smertefull vannlating (dysuria), noe ventetid før urinen kommer (hesitasjon), etterdrypp (det drypper en stund etterat mesteparten av urinen er tømt), økt risiko for urinveisinfeksjon og problemer med å tømme blæren (retensjon).
Dersom pasienten venter med å late vannet når han kjenner vannlatningstrang, kan det bli umulig å få ut urinen med smertefull urinspreng som resultat. Dette kan behandles ved å sette inn et kateter gjennom urinrøret. Dersom slik kateterisering ikke lykkes kan urinen tømmes ved å sette en kanyle rett inn i urinblæra like ovenfor skambenet.
Det antas at godartet prostatavekst starter omkring 30-årsalderen. Det antas at det kan påvises vevsforandringer i prostata hos halvparten av alle menn ved fylte 50 år og hos 75% ved fylte 80. Hos 40-50 % av disse er prostataforstørrelsen årsak til plager. I dyreriket er det kun menn og hanhunder som plages med prostataforstørrelse.
PSA
PSA (prostataspesifikt antigen) er et antigen som enkelt kan måles i en vanlig blodprøve. PSA-nivået vil være forhøyet både ved prostatakreft, ved forstørret prostata og ved betennelse i prostata. Godartet prostataforstørrelse er ikke ansett for å være et forstadium til alvorligere tilstander som f.eks kreft i prostata. En moderat økning av PSA, som tolkes som mulig kreftsykdom, har ofte forårsaket inngrep for eventuell kreftsykdom på mange pasienter som senere viste seg ikke å ha kreftsykdom, men som fikk betydelige vannlatningsplager av inngrepene. Legene er derfor tilbakeholdne med å måle PSA om det ikke er symptomer.
Rektaleksplorasjon (undersøkelse med en finger i endetarmen)
Undersøkelse med en finger i endetarmen til pasienten (rektal eksplorasjon) er en rask, enkel og faglig god undersøkelse som bør gjøres oftere, men som det dessverre er forståelig skepsis til. Med en finger kan legen kjenne direkte på prostata, fastslå om strukturen er jevn eller knudrete, om det er kuler, om midtfuren i prostata er intakt, om kjertelen er forstørret, om den er vel avgrenset til sidene og om den er øm som ved betennelse (prostatitt). Undersøkelsen vil også avsløre en stor del av tilfellene av endetarmskreft.
Indikasjoner og symptomer
Symptomene på godartet prostataforstørrelse klassifiseres i to grupper, «lagrings-» og «tømmingssymptomer».
Lagringssymptomene inkluderer:
Tømmingssymptomene inkluderer:
Vanligvis vil man ikke ha smerter og det vil også være mulig å få ut urinen, selv om det er vanskelig. Alvorlighetsgraden kan evauleres ved hjelp av et spørreskjema som kalles IPSS (International Prostate Symptom Score) som er utviklet for dette formålet.
Godartet prostataforstørrelse kan ha et progressivt forløp, spesielt om tilstanden ikke behandles. Dersom blæren ikke tømmes helt, samles bakterier og risiko for urinveisinfeksjoner øker. Urinblærestener dannes ved at salter i den gjenværende urinen krystalliseres. Mye urin i urinblæra som ikke tømmes, (retensjon), kan være akutt eller kronisk, og er et annet resultat av at forstørrelsen utvikler seg over tid. Akutt retensjon innebærer at det er umulig å tømme blæren for urin, mens den kroniske tilstanden fører til at volumet av gjenværende urin gradvis øker og blæren utvider seg. Hos enkelte vil kronisk retensjon gi økt trykk i urinlederne opp not nyrene og kan skade nyrefunksjonen.
Hvor alvorlige er symptomene?
Symptombildet er individuelt og hvilke av plagene som har sammenheng med prostataforstørrelsen som er mer eller mindre fremtredende og som er et problem i hverdagen, varierer fra mann til mann. Derfor har Urological Sciences Research Foundation utviklet spørreskjemaet kalt IPSS som raskt gir en potensiell pasient et mål på sin tilstand. Spørreskjemaet finnes i interaktiv utgave såvel i engelsk som norsk versjon på nettet. (Se eksterne lenker). Pasientens svar på 7 spørsmål, resulterer umiddelbart i en poengscore som gir et mål på om plagene er minimale, moderate eller alvorlige.
Ved minimale plager, bør pasienten følge utviklingen nøye, f.eks ved å kontrollere scoren hver 3. eller 6. måned og forøvrig gå til sine regelmessige legekontroller. Ved moderate plager, bør man bestille time hos lege for å få råd og hjelp til behandling. Er symptomgraden alvorlig, bør man søke lege umiddelbart både for å utelukke alvorligere diagnoser og for å finne en terapi som kan lette symptomene og bedre livskvaliteten.
Når en prostatapasient må opp om natten mer enn 3-5 ganger bør operasjon vurderes.
Operasjon for forstørret prostata
Tidligere ble prostata operert ved å åpne bukveggen og urinblære ovenfor skambenet. Med en finger kunne prostata skrelles ut fra innsiden av urinblæra.
Årsak
En studie publisert i det medisinske tidsskriftet Andrologia i 2008 påviser en nyoppdaget vei fritt (aktivt) testosteron kan nå prostata i ekstremt høye konsentrasjoner og understøtte økt celledeling slik at kjertelens størrelse øker. Studien antyder at årsaken til godartet prostataforstørrelse er feilfunksjon i testikkelvenene som viser seg som årebrokk (varikocele), et fenomen som er påvist å øke raskt med alder, grovt regnet tilsvarende de 10 % årlig som BPH-prevalensen øker. Det hydrostatiske trykket øker 6-8 ganger og medfører da redusert venetømming, og fri utveksling med prostata. Det er målt konsentrasjoner av fritt testosteron på omkring 130 ganger nivået i serum i testikkelvenene (testiklene er hovedkilden og konsentrasjonen reduseres under systemisk sirkulasjon) og studien konkluderer med at det økte trykket forårsaker hyperplasi i prostata. Studien angir også en terapi (Gat-Goren-teknikk) tilsvarende den som benyttes ved varikocele og som gjør at venetrykket igjen blir normalt og prostata får mindre volum og den kliniske manifestasjon blir mindre.
De fleste fagfolk antar at androgener (testosteron og relaterte hormoner) spiller en sentral rolle i forhold til godartet prostataforstørrelse. Dette innebærer at androgener er en forutsetning for utviklingen, men at disse ikke nødvendigvis er årsaken til tilstanden. Dette understøttes av at gutter som er kastrerte ikke utvikler denne tilstanden i voksen alder. Tvert imot gir ikke eksogent testosteron noen signifikant økning i risiko for symptomer.
Dihydrotestosteron (DHT), som er et nedbrytningsprodukt av testosteron, er en vesentlig faktor i forhold til prostatavekst. DHT omdannes fra sirkulerende testosteron i prostata ved påvirkning av enzymet 5α-reduktase, type 2. Dette enzymet finnes i første rekke i cellene i bindevevsstammen og her skjer altså DHT-syntesen.
DHT kan påvirke bindevevscellene autokrint eller parakrint på nærliggende celler i overflatevevet. I begge tilfeller binder DHT til cellenes androgene reseptorer og signaliserer omdannelse av vekstfaktorer som starter mitosen i bindevevs- og overflatecellene. DHT er 10 ganger mer potent enn testosteron fordi DHT binder seg til reseptorene over lengre tid. Viktigheten av DHT for hyperplasi er støttet av kliniske observasjoner hvor inhibitorer av 5α-reduktase er gitt til menn med godartet prostataforstørrelse. Behandling med 5α-reduktase-inhibitorer reduserer DHT-innholdet i prostata og – som en konsekvens - reduseres størrelsen på prostata og i mange tilfeller reduseres også symptomene.
Hyperplasi innebærer, for å være presis, at antallet celler øker, mens hypertrofi betyr at den enkelte celle øker sitt volum. Betegnelsene kan imidlertid bli brukt om hverandre, selv også blant urologer.
Testosteron fremmer celledeling i prostata, men normalt har pasienter med BPH lave testosteronnivåer i serum. En mindre studie har vist at medisinsk kastraksjon senker hormonnivåene i serum og prostata ulikt og påvirker nivåene av testosteron og dihydrotestosteron i prostata minst.
Det finnes en viss dokumentasjon for at østrogen kan spille en rolle i sammenheng med BPH, men virkningen sees i hovedsak ved lokal omdannelse av østrogen til androgener i prostatvevet snarere enn som direkte påvirkning av selve østrogenet. In vivo-studier med kastrerte kaniner, har påvist signifikant reduserte nivåer av androgener uten at østrogennivåene endret seg, samtidig som prostata ble mindre. Studier som har sett etter korrelasjon mellom prostatavekst og østrogennivåene i serum har generelt ikke kunnet påvise noen sammenheng.
Diagnose
Man benytter blodprøver for å utelukke eventuelle alvorlige prostatalidelser. Forhøyde PSA-verdier (prostataspesifikt antigen) må undersøkes nærmere, blant annet i forhold til tetthet og andelen fritt PSA. Videre undersøkes kjertelen via rektum, med ultralyd og det kan hentes ut vevsprøver. Til sammen kan disse undersøkelsene gi mulighet for å oppdage eventuell prostatakreft på et tidlig stadium.
Ultralyd brukes for å undersøke testiklene, prostata og nyrene for å utelukke alvorlig sykdom og hydronefrose. Undersøkelsene og prosedyrene for å diagnostisere BPH er de samme som brukes for å finne prostatakreft. Signalene man kan se etter er:
Epidemiologi
Prostatakjertelen blir større hos de fleste menn når de blir eldre. Insidensen øker fra 3 tilfeller per 1 000 menn i aldersgruppen 45-49 år til 38 tilfeller i aldersgruppen 75-79. Prevalensen er 2,7% for menn i gruppen 45-49, 24% ved 80 års alder. For enkelte er symptomene så alvorlige av tilstanden må behandles.
Homophileurus quadrituberculatus
Homophileurus quadrituberculatus er en bille som hører til gruppen hornbiller i familien skarabider (Scarabaeidae).
Utseende
En ganske stor (gjerne 30-40 millimeter), avlang, blankt svart hornbille. Hos denne slekten er pronotum mye bredere enn langt, med en bred og dyp midtfure, hvelvet og blankt, med et par små knøler i midten, foran disse loddrett. Hannen har to korte horn i pannen, langt ut på sidene. Dekkvingene har fine, men sterke punktstriper.
Levevis
Larvene utvikler seg under barken på døde trær, mest løvtrær. De ser ut til å leve mest av andre insekter og vokser raskt, utviklingen tar ca. 4 måneder. De voksne billene er aktive rovdyr som dreper og spiser andre insekter, men de spiser trolig også en del frukt. De kan leve opptil tre år som voksne.
Utbredelse
Arten er vidt utbredt i Sør- og Mellom-Amerika, fra Mexico i nord til Bolivia i sør, inkludert flere av øyene i Karibia.
Olivier Jean
Olivier Jean (født 15. mars 1984 i Lachenaie i Quebec, Canada) er en canadisk skøyteløper som konkurrerer i kortbaneløp. Han er for tiden bosatt i Montréal. Han hevder at hans rastafletter og hans lytting til reggae gjør at han går raskere på skøyter.
Jean fikk ikke konkurrert mye i sesongen 2007-2008 som følge av en skade. Han kom likevel sterkt tilbake under verdenscupen 2008/2009 med flere pallplasseringer og en seier på distansen 500 meter. I tillegg til gå på isen er Jean også en rulleskøyteløper. I 2006 fikk han en nasjonal tittel i det som kalles «in-line»-skøyting.
Jean konkurrerer i alle distansene for det canadiske laget og er et medlem av Canadas stafettlag. Han var med på å ta sølv med dette laget i verdensmesterskapet 2007. Jean tok bronse i VM 2009. Han er med i den canadiske OL-troppen til Vancouver 2010. Jean kvalifiserte seg for 1500-meterfinalen den 13. februar etter at dommerne slo fast at han hadde blitt forhindra i å gå på sitt beste i semifinalen. Jean kom på 4.-plass i finalen.
Elektronlokaliseringsfunksjon
I kvantekjemi er elektronlokaliseringsfunksjonen (ELF) et mål på sannsynligheten for å finne et elektron i nabolaget til et referanseelektron lokalisert ved et gitt punkt og med samme spinn. Fysisk måler dette omfanget av romlig lokalisering av referanseelektronet og gir en metode for kartlegging av elektronpar sannsynlighet i multielektroniske systemer.
ELFs nytte kommer fra observasjonen at den lar elektronlokalisering analyseres på en kjemisk intuitiv måte. For eksempel er skallstrukturen til tunge atomer åpenbar når man plotter ELF mot den radielle avstanden fra kjernen; ELF for radon har seks klare maksima, mens den elektroniske tettheten avtar monotont og den radielt vektede tettheten klarer ikke å vise alle skall. Når den brukes på molekyler, viser en analyse av ELF et tydelig skille mellom kjerne- og valenselektronet, og viser også kovalente bindinger og ensomme par, i det som har blitt kalt "en trofast visualisering av VSEPR-teorien i aksjon". Et annet trekk ved ELF er at det er invariant når det gjelder transformasjonen av de molekylære orbitalene.
Marianne St-Gelais
Marianne St-Gelais (født 17. februar 1990) er en canadisk skøyteløper som konkurrerer i kortbane. Hun fikk sølvmedalje under vinter-OL 2010 i distansen 500 meter.
Personlig liv
Mariann har fire søsken. Hun begynte å skøyte som 10-åring da hennes nabo oppmuntra henne til å begynne i det lokale skøytelaget. Hennes yngre søster, Cathreine (15) og broren Bastien (13) er også konkurrerende skøyteløpere.
Marianne nevner Saint-Félicien i Quebec som hennes hjemby, men hun er idag tidspunkt bosatt i Montréal med kjæresten Charles Hamelin, som også er kortbaneløper.
Karriere
St-Gelais, som allerede hadde hevda seg internasjonalt i juniorklassen med verdensrekord, mottok gullmedalje sammenlagt ved Canada Games i 2007 etter å ha tatt fire gull (500 m, 1000 m og 3000 meter stafett) og en sølvmedalje (1500 m). St-Gelais blei kalt Canadalagets «rising star» i 2009. Marianne St-Gelais blei juniorverdensmester i 2009 og er verdensrekordholder i 500 meter med tida 43.922 sekunder. St-Gelais vant sin første verdenscupmedalje i distansen 500 meter i Vancouver 2009. St-Gelais er medlem av det canadiske laget under vinter-OL 2010 i både 500 m og 3000 meter – stafett. Hun vant sølvmedalje på 500-meteren den 17. februar, hennes 20-årsdag. Den 24. februar vant hun sølvmedalje i 3000 meter-stafetten sammen med Jessica Gregg, Kalyna Roberge og Tania Vicent.
Hol stadion
Hol stadion er en idrettsplass på Hol i Buskerud for skøyter.
Banen vil være arena for Sprint-NM på skøyter 2016 for senior og junior for både damer og herrer i midten av januar 2016.
Banemester er Kjell Eikrehagen.
Arrangementer
På banen er det arrangert flere norske mesterskap i hurtigløp på skøyter :
Raphael Holinshed
Raphael Holinshed (født 1529, død ca. 1580) var en engelsk kronikør og historiker, hvis verk som kjennes som Holinsheds krøniker, var en av de viktigste kildene som William Shakespeare benyttet for et antall av sine dramaer.
Fresvik kirke
Fresvik kirke (Fresvik kyrkje) er en langkirke fra 1881 i Vik kommune i Vestland fylke. Byggverket er i tømmer og har 200 plasser. Kirken ble reist ved byggmester A.A. Åse etter tegninger av arkitekt Henrik Nissen.
Raphael Holinshed
Det er antatt at Holinshed kom fra Cheshire, men levde i London hvor han arbeidet som oversetter for trykkeren Reginald Wolfe. Wolfe ga ham prosjektet å sette sammen en verdenshistorie fra syndfloden og fram til regimet til dronning Elisabeth I av England. Dette ambisiøse prosjektet ble aldri fullført, men en del ble utgitt som Krøniken om England, Skottland og Irland (The Chronicles of England, Scotland, and Ireland) i 1577. Holinshed var bare én av flere bidragsytere til dette verket; andre involverte i produksjonen var blant annet William Harrison, Richard Stanyhurst, og John Hooker.
Shakespeare benyttet den reviderte andre utgivelsen av Krønikene (utgitt i 1587) som kilde for de fleste av hans historiske dramaer, handlingen til Macbeth, og for deler av Kong Lear og Cymbeline.
Fresvik kirke
På stedet hvor kirken ligger lå det tidligere en stavkirke fra 1100-tallet. Denne ble revet for å gi plass til den nye kirken. En del av inventaret fra den gamle stavkirken oppbevares i Oldsakssamlingen i Oslo, blant annet en Olavsfigur og en Madonna med barnet. I Bergen Museum er det oppbevart et krusifiks.
Raphael Holinshed
Biografi
Svært lite er kjent om Holinsheds liv. Det er ingen kilde som oppgir datoen for hans fødsel. Han har blitt kjent utelukkende for Krøniken om England, Skottland og Irland, og all informasjon vi har om ham er knyttet til dette verket. Selv om Vernon Snow, en moderne utgiver av verket, har bemerket at Holinshed var en erfaren Cambridge-utdannet oversetter, er intet annet verk kjent som er knyttet til hans navn. Noen få måneder etter Krøniken trakk Holinshed seg tilbake på landet utenfor Warwick. Han døde en gang rundt 1580, og hans testamente ble lest den 24. april 1582. Ingenting er kjent om Holinsheds sivile plikter, andre lærde bedrifter eller arbeid for kirken.
Holinsheds Krøniken om England, Skottland og Irland
I 1548 fikk Reginald Wolfe, en trykker og utgiver i London, ideen om å frambringe et «Universelt kosmografi av hele verden, og der med også bestemte egne historier av hver kjente nasjon.» Han ønsket at arbeidet skulle bli trykt på engelsk og ville også ha kart og illustrasjoner i boken. Wolfe skaffet seg flere verker av John Leland og med disse konstruerte han kronologier og tegnet kart som var oppdaterte. Da Wolfe forsto at han ikke ville greide å fullføre prosjektet på egen hånd leide han Raphael Holinshed og William Harrison som assistenter.
Fresvik kirke
Kirken har et J.H. Jørgensen-orgel fra 1965 med syv stemmer.
Raphael Holinshed
Holinsheds Krøniken om England, Skottland og Irland
Wolfe døde mens arbeidet fortsatt var ufullført i 1573, og tre «forlagshus» eller innregistreringskontorer for bøker (Worshipful Company of Stationers and Newspaper Makers) overtok prosjektet. Prosjektet ble nedskalert fra et universelt arbeid til et verk om De britiske øyer. De beholdt tjenestene til Raphael Holinshed, men ga noe av det til William Harrison og Richard Stanyhurst. Holinshed arbeidet fra da av utelukkende på fortellende historier og fungerte som sjefredaktør. Denne inndelingen av arbeidet akselererte prosjektet betydelig og som en konsekvens var bortimot alle manuskriptene klare for utgivelser i løpet av fire år. Begge bindene av arbeidet ble trykt i 1577. Bortsett fra noen sider om Irland ble hele den trykte versjonen akseptert av sensorene. Krønikene ble tilpasset og lisensiert i juli dette året. Det ble distribuert til flere bokhandlere i London under navnet Ralph Hollingshed's Chronicles.
Verkets komposisjon
Arbeidet er en sammenstilling av flere tekster av enten Holinshed, Harrison eller Stanyhurst. Det første bindet begynner med Harrisons beskrivelse av England, fulgt av Holinsheds historie om England før den normanniske erobringen. Harrison beskrivelse kommer først, fulgt av Stanyhursts beskrivelse av Irland. Holinshed ga deretter det følgende stykket om Irlands historie fram til 1509 og Stanyhurst skrev fortsettelsen på Irlands historie fra 1509 og fram 1547. Det andre bindet besto av Englands historie fra 1066 og fram til regimet til dronning Elisabeth I og ble skrevet av Holinshed. Selv om verket hadde avviket betydelig fra Wolfes opprinnelige plan, var det fortsatt den mest detaljerte britiske historie som var så langt skrevet.
Bidragsyterne var flittige kompilatorer. De tok primære kilder og knyttet dem sammen til sammenhengende og kronologiske fortellinger. De siterte fra dokumenter, kopierte trykte historier og gjorde parafraser av andre. De sjelden utelukket noe, ettersom de synes å ha tenkt at jo flere kilder de hadde, jo bedre var det. Dette ble ikke sett på som plagiat på denne tiden, men som god metodelære og dessuten at verket var godt dokumentert. Innledende bibliografier ble inkludert og det var marginale notasjoner som indikerte kildedokumentene. Eksempelvis Harrison støttet seg tungt på Leland for det meste av hans beskrivende detaljer, mens Holinshed benyttet John Bale og Geoffrey av Monmouth for kronologien i fortellingen. Sammenstillerne stilte seg dog ikke kritisk bedømmelse av bevisene, og isteden ga de leserne muligheten til selv være kritisk ved å tillate motstridende syn og tvilsom fortolkninger. De valgte ut fra og skrev fra en protestantisk synsvinkel, ikke ulikt den til John Foxe.
Andre utgivelse
Kort tid etter Holinsheds død dannet George Bishop og John Harrison et nytt syndikat for å kunne utgi en annenutgave. John Hooker ble valgt som sjefredaktør og Abraham Fleming, John Stow og Francis Thynne (eller Boteville) bidro også til prosjektet. Annenutgaven hadde tilsvarende utforming og vesen som den første, men var likevel betydelig forskjellig. Historiene ble oppdatert, det vil si fram til 1586. Nye kilder ble konsultert, blant nylig utgitt traktater av Hooker og en del upubliserte antikvariske essay av Thunne. Hookers tillegg ble akseptert av sensorene, men Thynnes fortellinger om erkebiskopene av Canterbury, Lord Warden of the Cinque Ports, og Cobham-tittelen ble fjernet.
Andreutgaven ble lisensiert i 1587. Det ble trykket i tre folio-bind med tittelsider og flere dedikasjoner, men uten illustrasjoner. Teksten ble endret her og der, nye kilder ble sitert i margene og noen feil som hadde kommet i det første bindet ble korrigert. Dette gjorde verket mer omfattende, men på grunn av uforstandig tilføyelser hadde det ført til en ubalansert agglomerasjon (samling av ubeslektede emner). Krøniken var også restrukturert av Hooker og hans assistenter som dog hadde beholdt den grunnleggende rammeverket, men endret en del kapitler i den første boken til den andre og omvendt. En del korte kapitler ble utvidet, flere nye ble lagt til, en del kapitler ble utelatt og flere lange kapitler ble delt i to. Tilføyelsene hadde imidlertid langt overgått det som ble utelatt, noe som resulterte i et mer storstilt og utstrakt verk. Totalt hadde antallet kapitler i det første bindet økt fra 17 til 24. Englands historie opp til den normanniske erobringen forble bortimot intakt. Den nye redaktøren av denne seksjonen hadde beholdt Holinsheds kronologi, men delte mengden inn i åtte kapitler. Han la til et forord til hvert kapittel som ga sammendrag av innholdet. Dette økte også verkets totalitet.
Andreutgaven ble en stor suksess til tross for dets feil og mangler. Det var overlegen førsteutgaven i flere hensyn. Pagineringen var nå konsistent istedenfor å være en blanding av middelaldersk og moderne foliasjon og utdypende indekser gjort av Hooker og Fleming hadde økt verkets nytteverdi betydelig. Selv papiret som verket ble trykket på var av langt høyere kvalitet. Andreutgaven viste seg også bli en betydelig kilde til inntekt for dem da det var mer enn sammenstilling av kildematerialer. Verket tjente også som en almanakk, en reisehåndbok og et leksikon for engelskmenn, men hadde også stor verdi for reisende utlendinger og handelsmenn som benyttet verket som en beskrivelse og rettledning i engelsk kultur, både for nåtiden og fortiden. For diktere og dramatikere ble den like viktig som Bibelen i henhold til informasjon for deres arbeid og verker. For disse kunstnerne ble den en bok full av legender, allusjoner og dramatiske handlinger.
Shakespeares Holinshed
Den mest kjente dramatikeren og poeten som benyttet Holinsheds Krøniker var William Shakespeare. At han benyttet andreutgaven framfor førsteutgaven har blitt godt demonstrert og dokumentert av Boswell-Stone på slutten av 1800-tallet ved å sammenligne Shakespeares tekst med Krønikene. Bestemte nøkkelord og fraser benyttet flere skuespill opptrer kun i andreutgaven. Bosswell-Stones forskning har blitt dessuten bekreftet av andre forskere.
På den tiden da Shakespeare døde i 1616 hadde Holinsheds Krøniker blitt erstattet av andre historieverker og krøniker som var langt bedre strukturert og mer oppdatert. Disse hadde en bedre og mer kritisk metodelære for historieskrivning som hadde utviklet seg i løpet av renessansen. Det resulterte at det meste av Geoffrey av Monmouths fantastiske fortellinger, som Holinsheds oppfattet som sanne, hadde blitt forkastet. Oppsummert var Krønikene allerede blitt vurdert som utdatert og ganske enkelt unøyaktig. Interessen for verket hadde imidlertid ikke minsket. Mange forfattere på 1600-tallet fortsatte å benytte Holinshed som kilde, og i 1723 kom et bind med de delene som sensuren hadde fjernet fra andreutgaven. Hva som reddet Holinshed til slutt var den nye interessen for Shakespeare på slutten av 1700-tallet. Den kritiske tilnærmingen til forskerne på denne tiden krevde at Shakespeares kilder var tilgjengelige. Sir Henry Ellis besluttet å utgi en ny utgave med tillegg som ble gjort i tiden mellom 1723 og 1728. Forskerne hadde da den nøyaktige samme utgaven som Shakespeare selv benyttet.
Hamam: det tyrkiske badet
Hamam: det tyrkiske badet er en italiensk/tyrkisk/spansk dramafilm fra 1997 regissert av Ferzan Özpetek. Filmen er Özpeteks debutfilm.
Alessandro Gassman spiller hovedrollen som den italienske Francesco som arver et Hamam (tyrisk bad) av en tante. Han drar til Tyrkia for å selge det, men bestemmer seg i stedet for å restaurere det og gjenåpne det.
Filmen ble nominert til Amandaprisen 1998 i klassen beste utenlandske film.
Handling
Francesco (spilt av Alessandro Gassman) og Marta (spilt av Francesca d'Aloja) er et italiensk ektepar som driver et lite design-firma sammen. Ekteskapet deres, som en gang var det aller viktigste for dem begge, har i årenes løp mistet all mening for dem. Francescos synkende interesse for Marta, gjør at hun begynner en affære med forretningspartneren deres. Når Francescos tante Anita dør i Istanbul, reiser Francesco dit for å prøve å selge eiendommen han har arvet etter henne så raskt som mulig.
Familien som hadde administrert eiendommen under Anitas tilsyn og ledelse tar imot ham med stor gjestfrihet. Men de er bekymret for hva fremtiden kan bringe for dem. Deres unge sønn Mehmet er spesielt ivrig etter å vise ham rundt i området. Når Francesco oppdager at eiendommen inkluderer en nedlagt hamam, et tyrkisk bad, bestemmer han seg i stedet for å restaurere området og forsøke å gjenåpne dette for publikum. I løpet av restaureringen innleder han også et forhold til Mehmet. I mellomtiden kommer Marta også til Istanbul i håp om å få innvilget en rask skilsmisse fra Francesco. Men hun blir snart overrasket når hun oppdager hvor mye Francesco har forandret seg fra hans tidligere jeg.
Både det tyrkiske badet og Mehmets ubetingede hengivenhet var akkurat det han trengte, og hadde gitt ham en ny hensikt med livet. Marta blir forelsket i ham på nytt, og ønsker ikke lenger skilsmisse fra ham. Men Francescos manglende vilje til å selge eiendommen skaffer ham også en del bitre fiender, hvorav noen av dem til slutt myrder ham. Marta bestemmer seg deretter for å bli værende i Istanbul, og drive det tyrkiske badet til ektemannen hennes videre på egen hånd.
Jakub Nakládal
Jakub Nakládal (født 30. desember 1987) er en tsjekkisk ishockeyspiller.
Haisommer 3
Haisommer 3 (originaltittel: Jaws 3-D) er en amerikansk eventyr-grøsser fra 1983 regissert av Joe Alves. Handlingen er lagt til en utendørs fornøyelsespark ved Floridas kyst. Etterhvert trues virksomheten av en kjempehai. Hovedrollene spilles av Dennis Quaid, Bess Armstrong, Simon MacCorkindale og Louis Gossett jr.. Dette er den tredje av Haisommer-filmene og står fritt i forhold til handlingen i de to første. Den ble innspilt i 3D.
Den ble etterfulgt av Haisommer - hevnen (1987).
Handling
Handlingen er lagt til et utendørs akvarium i Florida. Det nye kjempestore akvariet «Sea World» i Florida skal åpne. Dette er en undersjøisk fornøyelsespark i et nett av gjennomsiktige tunneler som lar turistene oppleve eksotiske eventyr under overflaten. En stor hvit hai har imidlertid kommet seg gjennom et undersjøisk gjerde som skiller havet fra lagunen. Etterhvert begynner mennesker å forsvinne sporløst. Panikk oppstår når den enorme haien angriper de undersjøiske tunnelene som turistene oppholder seg.
Popularitet og økonomi
Tross i dårlige kritikker ble Haisommer 3 en moderat publikumssuksess. Dette basert på at den innbrakte 88 millioner dollar på verdensbasis, hvorav 45,5 millioner i USA. Omsetningen ble imidlertid langt lavere enn hos de to første filmene (der den første innbrakte 471 millioner dollar på verdensbasis og den andre 188 millioner). Den havnet på en 17. plass over de mest innbringende filmene i USA i 1983.
Produksjonkostnadene var på 18 millioner dollar.
Anmelderne
Den fikk langt dårligere kritikker enn de to foregående filmene og har eksempelvis bare fått 10 % på Rotten Tomatoes. Den amerikanske filmanmelderen Leonard Maltin gav den to av fire stjerner.
Annet
Filmen inneholder mindre realistiske haiscener enn de foregående, mye på grunn av at den var innspilt i 3D-format.
Knut Lier-Hansen
Knut Lier-Hansen (født 8. september 1916 på Rjukan, død 28. mars 2008, samme sted ) var en norsk motstandsmann under andre verdenskrig.
Bakgrunn
Lier-Hansen ble født og vokste opp på Rjukan. Rundt 1940 var han sersjant i Hæren og forsøkte å slå tilbake mot det tyske angrepet på Norge i 1940 blant annet under trefninger ved Gransherad. Han sluttet seg senere til den norske motstandsbevegelsen Milorg. Hans mest kjente oppdrag var senkningen av jernbanefergen DF «Hydro» i 1944, som var den siste av Tungtvannsaksjonen. Fergen var lastet med tungtvann som skulle transporteres til Tyskland. Etter å ha plassert eksplosiver under dekk om natten, måtte sabotørene vente til fergeavgang om morgenen for å forsikre seg om at aksjonen ble vellykket. Da fergen forlot havnen som planlagt om morgenen, rømte Lier-Hansen fra området og til Einar Skinnarlands hus. Eksplosivene detonerte kort tid etter, og fergen gikk ned midt på Tinnsjøen. 18 mennesker – hvorav 14 sivile – ble drept i aksjonen. Senkningen av DF «Hydro» bidro imidlertid til å forsinke tyskernes tungtvannsprogram. Da krigen var over 8. mai 1945, ble Lier-Hansen utkalt sammen med Henry Johansen og en annen motstandsmann for å pågripe rikskommissær Josef Terboven. De ankom Skaugum der Terboven hadde tilhold, men ble avvist av de tyske vaktene. Like etter begikk Terboven selvmord ved å sprenge seg selv.
Etter krigen deltok han i filmen Kampen om tungtvannet. Han mottok også dødstrusler flere ganger i forbindelse med årsmarkeringer for senkningen av SF «Hydro».
Politiker og organisasjonsleder Stein Lier-Hansen er sønn av Knut Lier-Hansen.
Håra kraftverk
Håra kraftverk er et vannkraftverk ved Røldalsvatnet i Odda kommune i Vestland.
Det er et elvekraftverk som utnytter et fall på 211 meter i Håraelva.
Lu Diping
Lu Diping (kinesisk: 鲁涤平, pinyin: Lǔ Dípíng, født 1887 i Ningxiang ved Changsha i Hunan i Kina, død 24. januar 1935 i Nanjing) var en kinesisk politiker, general og krigsherre. Han ble offisertsutdannet ved militærkollegiet i Hunan og tok del i Wuchangoppstanden. Han kommanderte Kinas 2. armé og 18. divisjon.
Lu var en alliert med Wang Jingwei og partiet Kuomintangs venstrefløy. Han var formann for regjeringene i Hunan fra 1928 til 1929, Jiangxi fra 1929 til 1931, og Zhejiang fra 1931 til 1934. Han ble tvunget til å fratre etter at den fremtredende journalist og aviseier Shi Liangcai ble myrdet i Haining fylke i Zhejiang.
Barbacoanske språk
Barbacoanske språk er en språkfamilie som snakkes i Colombia og Ecuador. Den består av språka awa pit, pasto (utdødd), muellama (utdødd), guambiansk, totoró, kokonuko (utdødd), caranqui (utdødd), cha'palaachi og tsafiki.
De barbacoanske språka er kanskje i slekt med paes. De har også blitt kobla til de chibchanske språka i den makrochibchanske hypotesa.
Pluragrotta
Pluragrotta er et grottesystem som er dannet av elva Pluras underjordiske løp nesten tre kilometer nedover Plurdalen. Systemet ligger tre mil øst for Mo i Rana. På det dypeste er det over 130 meter. Inngangen til Pluragrotta er 200 meter fra gården Jordbru.
Pluragrotta er Nord-Europas største vannfylte grottesystem og regnes som det beste grottedykkestedet i Skandinavia.
Etymologi
Gårdsnavnet Plurheia, som er oppkalt etter elva, har blitt skrevet Plurhey i 1661 og Prugelhei i 1723. Dette tyder på at elva opprinnelig het *Prula. Å prule, betyr «å koke» i ranværingsdialekt. Elva er i strid med mange fosser og stryk, og navnet kan således oversettes med en «kokende» eller «sydende» elv.
Historie
Etter oppdemmingen av Kallvatnet i 1966 ble vannføringen redusert fra 20,000 m3 til cirka 1,000 m3 per minutt, og det ble da mulig å dykke i det underjordiske elveløpet.
I 1987 begynte en gruppe norske grottedykkere å utforske grottesystemet og arbeidet deres ble kjent i 1997 da NRK sendte et program om grottesystemet i serien Ut i naturen.
Familien på gården Jordbrua, like ved Pluragrotta, startet i 2017 dykkesenteret Visit Plura for å legge til rette for dykking i grotta.
Dødsulykker i grotta
Onsdag 16. august 2006 omkom en 37 år gammel mann fra Grimstad under dykking i grotten. Personen gikk tom for luft etter å ha fått skader på dykkerutstyret underveis.