cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Drammen
Befolkning
Drammen har hatt en befolkningsvekst på over 2 prosent de siste årene og hadde 102,000 innbyggere 1. kvartal 2021. I 2020 var befolkningstettheten 332 Innbyggere per kvadratkilometer og 97 prosent av innbyggerne er bosatt i tettbygde strøk. 64,1 prosent av befolkningen mellom 15 og 74 år er i arbeid og helse- og sosialtjenester står for 20,8 prosent av sysselsettingen fulgt av varehandel som står for 16,8 prosent. Prosentandel Innvandrere og norskfødte med innvandrerforeldre i Drammen er 28 prosent, av disse er 25 prosent norskfødte med innvandrerforeldre.
Offentlige etater
Drammen kommune har ca. 4,300 ansatte. Rådmann siden 2017 er Trond Julin. Drammen kommune har tre rådmannsseksjoner, 41 virksomheter og 5 kommunale foretak. I tillegg er kommunen medeier i 12 interkommunale selskap/samarbeid. Dette omfatter blant annet Drammensregionens brannvesen, Drammensregionens IKT, Glitrevannverket, Legevakta i Drammensregionen, Renovasjonsselskapet for Drammensregionen, Vestviken 110 og Drammen havn (Drammensregionens interkommunale havnevesen).
Drammen tingrett har sete i Drammen og dekker kommunene Drammen, Hurum, Lier, Røyken og Svelvik (i Vestfold) i Borgarting lagdømme. Drammen fengsel er samlokalisert med Drammen tingrett på Bragernes. Søndre Buskerud politidistrikt har hovedsete på Grønland, sammen med Drammen Politistasjon. Drammen brannstasjon på Strømsø er hovedbase for Drammensregionens brannvesen.
Byens største helseinstitusjon er Drammen sykehus, som eies av Vestre Viken helseforetak. Legevakta for Drammensregionen er samlokalisert med sykehusets akuttmottak. Kommunen driver også syv sykehjem med heldøgns omsorgstjenester.
Drammen var administrasjonssentrum for Buskerud fylkeskommune. Fylkesadministrasjonen holdt hus på Bragernes hvor også den kommunale administrasjonen er lokalisert. Fylkesmannen var på Strømsø, inntil fylkesmannsembetet flyttet til Moss etter opprettelsen av fylkesmannsembetet for Oslo og Viken.
Drammen deltar i det ''interkommunale regionrådet Drammensregionen.
Kommunedelene i Drammen kommune
Etter kommunereformen som trådde i kraft 1. januar 2020, ble nye Drammen kommune en ny administrativ enhet bestående av de tre tidligere kommunene Drammen, Nedre Eiker og Svelvik.
Midtuntunnelen
Midtuntunnelen er en miljøtunnel på fylkesvei 587 i Midttun i Bergen.
Drammen
Kommunedelene i Drammen kommune
Åssiden tilhørte tidligere Lier kommune men ble i 1951 en del av Drammen. Skoger var tidligere egen kommune, men etter kommunesammenslåing i 1964 ble Skoger en del av Drammen. Åssiden og Fjell ble bygget ut på 60-tallet mens Konnerud gjennomgikk massiv utbygging på 80-tallet.
Kommunen ble i 2020 delt inn i ti kommunedeler med egne knutepunkt og innbyggertorg.
Midtuntunnelen
Trafikkutvikling
Årsdøgntrafikken i tunnelen siden 2010.
Drammen
Andre trossamfunn
Human-Etisk Forbund har lokallag for Drammen og Lier, med kontoradresse i Tollbugata 4 på Strømsø.
Flere evangeliske frimenigheter finnes i byen, hvorav pinsemenigheten Filadelfia Drammen med lokaler på Bragernes er den største. Baptistsamfunnet har to menigheter. Drammen Baptistmenighet, som ble stiftet i 1905, har sin kirke på Strømsø torg. Konnerud Baptistmenighet ble stiftet i 1984.
Metodistkirken ligger sentralt på Strømsø. De Frie Evangeliske Forsamlinger er representert ved «Knoffen» (menighet i Knoffsgate på Strømsø). Drammen Misjonsmenighet og Frikirken(DELK) holder også til på Strømsø. Vineyard, Fokuskirken og Drammen Kristne Senter er andre kjente forsamlinger i byen. Frelsesarmeen driver sin virksomhet sentralt på Bragernes.
Det er en egen katolsk kirke i Drammen, hvor St.Laurentius katolske menighet holder til. Det ble bygget en ny kirke i 1997, og den opprinnelige trekirken fra 1899 ble flyttet til Åssiden kirkegård som et varig minne fra Drammen bys historie.
Det er flere muslimske trossamfunn i Drammen. Det største er Det tyrkiske trosamfunn i Drammen og omegn, som holder til i Adventkirkens tidligere lokaler på Bragernes. Trossamfunnet Minhaj-ul-Quran offentliggjorde i 2011 at de i løpet av kort tid håpet å etablere en stor moské med forsamlingshus i bydelen Fjell.
Utdanning og barnehage
Per januar 2021 var det i alt 83 barnehager i Drammen; 36 kommunale og 47 private. Til sammen var det ca. 4,840 barn i barnehagene i Drammen kommune per januar 2020. I henhold til regjeringens definisjon hadde kommunen med dette full barnehagedekning, det vil si at alle de som søkte ved hovedopptaket, fikk barnehageplass.
Drammensskolen har 32 offentlige grunnskoler: 21 barneskoler, 9 ungdomsskoler, 1 kombinert barne- og ungdomsskole og 1 skole for elever med nedsatt funksjonsevne (1.–10. trinn) Det er høsten 2019 registrert 11 791 elever ved skolene i Drammen. Andre kommunale opplæringstilbud er Voksenopplæringen, Kulturskolen, Introduksjonssenteret for utlendinger.
Viken fylkeskommune har to videregående skoler i Drammen, Drammen videregående skole og Åssiden videregående skole. Det er også tre private videregående skoler i Drammen, Akademiet Drammen, Heltberg private gymnas og Akademiet Ypsilon videregående skole.
På Papirbredden – Drammen kunnskapspark ligger blant annet Høgskolen i Sørøst-Norge, og Drammensbiblioteket. Høgskolen i Sørøst-Norge tilbyr flere studier ved sitt Campus i Drammen innen blant andre helsefag, økonomi- og ledelsesfag, design, lærerutdanning og statsvitenskap. Studentsamskipnaden i Sørøst-Norge tilbyr 171 hybler i nærheten av Campus på Papirbredden.
Media
I Drammen utkommer dagsavisen Drammens Tidende, tidligere Drammens Tidende og Buskeruds Blad. I perioden 1905–2000 utkom avisa Fremtiden - fra og med 2013 er avisa gjenopplivet som Dagsavisen Fremtiden, med fire ansatte. Fremtiden var den første av Dagsavisens lokalutgaver som ble startet opp.
Drammen hadde også frem til høsten 2020 en gratis avis, Byavisa Drammen. Den kom ut hver onsdag i 40,000 eksemplarer frem til årsskiftet 2019/2020. Fra og med 2020 skulle avisa være heldigital. Men annonsemarkedet sviktet under koronapandemien og avisa meldte oppbud 1. oktober 2020. Åtte ansatte mistet jobben.
Drammen har to lokalradio-stasjoner, Kanal1 Drammen og Radio Metro.
Nettaviser som leverer daglige oppdateringer om lokale hendelser i Drammensregionen er Drammens Tidende, Drammen Live24, Drammensavisa, Svelviksposten, Eikerbladet, Eikernytt og Eikerposten.
TV Drammen var lokal-tv for Drammensregionen. Kanalen åpnet 1. november 1991 og avsluttet i 2007.
Samferdsel
Drammen deltar i Buskerudbyen, et langsiktig samarbeid om areal, transport og miljø mellom syv partnere. Buskerudbyen mottar støtte fra den statlige belønningsordningen for bedre kollektivtransport, økt sykkelbruk og flere gående, og dermed ingen økning i privatbilbruken i Buskerudbyområdet mellom Kongsberg og Lier. Drammen er et knutepunkt for kommunikasjon både med bil og tog.
Hovedveinettet i Drammen
E18 er hovedforbindelsen til Oslo og Vestfold-byene. Den passerer bysenteret via en firefelts høybro som er Norges lengste. Fra E18 i Lier går europavei 134 (Oslofjordforbindelsen) til E6 ved Vassum i Frogn. Fylkesvei 282 fra Brakerøya til Lyngås i Lier krysser europavei 134 ved Amtmannsvingen i Lier kommune. Fra E18 fører E134 på sørsiden av Drammenselva vestover til Hokksund og Kongsberg og videre til Haugesund. På nordsiden går fylkesvei 283 via Bragernestunnelen til Mjøndalen. På vestsiden av Drammensfjorden går fylkesvei 319 til Svelvik og videre til Sande i Vestfold. Den korte avstanden til Oslo gjør og at byen får stadig flere pendlere. Drammen har en indre ringvei som leder trafikken utenom sentrumskjernen. Ringveien går i tunnel på Bragernessiden og krysser elva over Holmenbruene og Øvre Sund bru. På Strømsø følger ringveien fylkesvei 282. Ringveien er tilknyttet E18 på Brakerøya og på Bangeløkka, hvor også E134 som går i tunnel gjennom Strømsåsen er tilknyttet.
Buss
Kollektivtrafikken i Drammen er primært basert på buss, men det er også 5 jernbanestasjoner innenfor kommunen. Brakar betjener kollektivtrafikken i Viken fylke og har sitt hovedsete i Drammen. Brakar ble stiftet 26. oktober 2009, og er Viken fylkeskommunes kompetanseorgan for kollektivtransport og utfører ikke rutetrafikk selv, men kjøper tjenester fra eksterne leverandører. Brakars jobb er å effektivisere og utvikle kollektivtrafikken innenfor Viken fylke. Bussene i Drammen består av vanlige dieselbusser, elbusser og ett testprosjekt med selvkjørende buss.
Drammen busstasjon ligger på Strømsø.
TIMEkspressen rute TE1 Notodden-Kongsberg-Drammen-Oslo stopper ved Bragernes torg og flere andre holdeplasser. Flere andre ekspressbusser stopper også ved Bangeløkka i Drammen.
Jernbane
Innenfor kommunegrensene ligger det totalt 4 stasjoner og ett mindre stoppested Drammen stasjon, Brakerøya stasjon, Gulskogen stasjon, Mjøndalen stasjon og Steinberg stoppested.
Havnetrafikk
Drammen er en havneby med adkomst fra ytre Oslofjord gjennom Svelviksundet og opp Drammensfjorden. Drammen havn er en såkalt intermodal knutepunktshavn, der gods fra bil, bane og båt kan omlastes raskt og kostnadseffekttivt. Havna er knutepunkt sentralt på Østlandet og har et kundegrunnlag på to millioner mennesker innenfor en radius av 10 mil.
Drammen havn er en av stamnetthavn ene i Norge, og bidrar til miljøvennlig transport til og fra regionen.
I flere tiår har Drammen vært Norges største havn for bilimport, men også større prosjektlaster, stykkgods og bulk går over Drammen havn i dag. En fast containerlinje med ukentlig transport til og fra sentrale europeiske havner er opprettet. I 2006 investerte Kystverket 150 millioner kroner i oppjustering av farleden til Drammen, for å legge til rette for sjøtransport til og fra Drammensregionen.
Næringsliv
Av kommunens areal er 12 % jordbruksareal. Av dette nyttes 57 % til kornproduksjon og 19 % til slåtteland og beite. Jordbruksarealene finnes overveiende i Skoger. Atskillig skogbruk. Selvik Bruk og Drammen kommune har de største skogeiendommene i kommunen, med hhv. 23,5 km² og 16 km².
Drammen er tradisjonelt en industriby; 1980 var 27 % av de yrkesaktive sysselsatt i industri mot 21 % for landet som helhet. Men andelen arbeidstakere i industrien har gått tilbake til 12 % i 2001. De viktigste industrinæringene er produksjon av elektriske maskiner og optiske apparater med 35 % av industriens sysselsatte 2001, og treforedling og grafisk industri, begge med 9 %. Viktigste hovednæring er varehandelen som sysselsetter 23 % av de yrkesaktive. Siden 1960-årene har engroshandelen vist en betydelig vekst som følge av økt import; viktigst er bilimporten over Drammens Bilhavn på Holmen, samt utførsel av treforedlingsprodukter. En stor del av industrien og engroshandelen er lokalisert til de store flatene langs elven og fjorden like utenfor munningen. De viktigste industriområdene er Holmen, Brakerøya og Kobbervikdalen. Historisk viktige bedrifter er Aass Bryggeri, ABB Kraft, Harald Lyche & Co og Osram-fabrikken. Andre viktige bedrifter er Draka Norsk Kabel, MSD, Toyota Norge, Eltek, FMC Biopolymer, EB, Norgips og Protan AS.
Drammen har i dag et variert næringsliv. Byen har en omfattende handels- og serviceindustri og flere internasjonalt ledende bedrifter. Drammen har et sterkt miljø innen elektroteknisk virksomhet. Drammen er også et viktig handelssenter for kommunene omkring.
De største næringene er helse og sosial, handel og industri. Antall arbeidsplasser innen industrien opplever en nedgang, mens sysselsettingen innen helse og sosial er økende. Næringene bygg og anlegg, handel samt helse og sosial er større i Drammen enn for landsgjennomsnittet. De siste årene har det vært mange nyetableringer i Drammen, og byen har nå flest gasellebedrifter, i forhold til folketall, i Norge.
Vestre Aker Musikkorps
Vestre Aker Musikkorps (VAM) er et rent konsertkorps i Oslo med en janitsjarbesetning på cirka 50 musikere.
Drammen
Historie
De første tegn på menneskelig aktivitet i Drammensområdet er 6000–7000 år gamle helleristninger på Åskollen og ved Skogerveien. Den største helleristningen på Åskollen viser en elg.
Vestre Aker Musikkorps
VAM har vært blant Norges beste korps i en årrekke, med blant annet tre norgesmestertitler og tre andreplasser i øverste divisjon i NM siden 1989.
Drammen
Historie
I vikingtiden ble området kalt Dramn eller Drofn, et norrønt ord som kan bety «bølger». På denne tiden stod vannet 4-5 meter høyere enn i dag, og fjorden strakte seg opp til Ryghkollen. I denne epoken seilte langskipene opp fjorden Drofn, og i Snorres kongesagaer står det at Olav den hellige gjemte seg for Knut den mektige i Dramm fjord. I vikingtiden fikk Drammensområdet også sin første helgen, Sankt Hallvard, som ble drept og deretter senket i Drammensfjorden i 1043, med en møllestein om halsen. Han ble senere skytshelgen for Oslo og har siden middelalderen vært avbildet på Oslos bysegl.
Vestre Aker Musikkorps
VAM holder et høyt aktivitetsnivå og spiller ca. 10 konserter i året. Korpsets repertoar er svært variert med musikk fra norsk og internasjonal korpstradisjon, moderne originalskrevet musikk, transkripsjoner av orkesterverker, og lettere underholdningsmusikk.
Kunstnerisk leder siden november 2020 er Rune Furøy Johansen.
Drammen
Historie
Ladestedene ved Drammenselva ble tidlig landets viktigste arena for eksport av trelast. Allerede på midten av 1700-tallet ble det eksportert dobbelt så stort kvantum trelast som fra Christiania, det samme som fra alle de øvrige havnene i Oslofjorden til sammen. Skipstrafikken var høy og kontinuerlig.
Trelasthandel og byens grunnleggelse
Rundt år 1800 bodde det mellom fem og seks tusen mennesker i ladestedene Strømsø og Bragernes. Langs hovedgatene langs elva dominerte store bygårder og sjøboder lengst ut mot elva, der varetransporten skjedde. Bebyggelsen strakte seg på Bragernes fra Brakerøya og opp til Landfalløya. På Strømsø-siden fra Tangen opp mot Grønland. Bak rekken av bygårder lå et indre gateløp med mer uensartet bebyggelse. Bak denne lå hager, jorder og grønne enger oppover mot dalsidene. Gatenavnet Engene forteller om en gammel ferdselsåre langs byens enger.
Den 19. juni 1811 ble byen grunnlagt, da Bragernes og Strømsø ble slått sammen til kjøpstaden Drammen. Brua fra Bragernes til Strømsø sto ferdig i 1812 til tross for store protester fra kjøpmennene på Bragernes, som fryktet handelslekkasje. Brua var først og fremst tiltenkt varetransport og militær beredskap, ikke fri ferdsel mellom bydelene. Det var bom på Bragernes, og folk måtte betale bompenger for å passere over broen.
Tidlig på 1800-tallet var det stor forskjell på fattige og rike. Det fantes nesten ingen offentlige institusjoner eller velferdsgoder. Av offentlige institusjoner fantes kirkene, men også her var det private innslaget merkbart: Velstående abonnerte på kirkestoler og betalte for de beste gravstedene. Den vanligste geskjeft var håndverk. På tollboden arbeidet tollerne, som var statlige embetsmenn. Fogden som sto for skatteinnkrevingen, hadde politimyndighet med vektere til å ta seg av lov og orden. Fogden utstedte reisepass og hadde kontroll med utlendinger som var bosatt her.
Bülow Hanssens plass (Oslo)
Bülow Hanssens plass er en plass med parkanlegg i Oslo. Plassen ligger ved Trondheimsveien foran Sophies Minde i strøket Carl Berner, rett nord for Carl Berners plass. Plassen er 4 dekar stor og ble anlagt som park i 1938. I den vestlige delen av plassen ligger en plaskedam. Mot tre sider vender plassen mot boliggårder.
Drammen
Trelasthandel og byens grunnleggelse
Drammens første politikorps ble stiftet i 1813 og bestod av en fullmektig og to betjenter. Fullmektigen Hans Paludan ble utnevnt til politimester to år senere, med funksjonstid 1815–1829. Han ble senere fogd i Skien. Om han og hans kones reise fra Danmark til Norge under den engelske blokaden i 1813, fortelles at skipet ble stanset av engelskmennene, men at den nygifte unge frue rørte dem slik at ekteparet, Francis Bulls oldeforeldre, fikk gå i land likevel.
Bülow Hanssens plass (Oslo)
Plassen ble oppkalt i 1947 etter overlege Paul Victor Bülow-Hansen (1861–1938), som var overlege ved Sophies Minde.
Drammen
Trelasthandel og byens grunnleggelse
Fra midten av 1800-tallet ble det klart at råvaresituasjonen ikke var god nok i Drammensvassdraget. Trelasthandleren Wilhelm Gutzeit, som var den første formann i Drammen Handelsstands Forening, flyttet Gutzeit-imperiet til Nedre Glomma, og Fredrikstad overtok Drammens posisjon som den ledende utførselshavnen for trelast.
Bybrannen i 1866
I 1866 opplevde Drammen en bybrann på Bragernes-siden. Mellom 12 og 13. juli brant 388 eiendommer fra Waagardsløkken til Brakerøya. En av disse var Bragernes kirke. Tomteeierne ønsket å bebygge tomtene sine på ny og sette nye tømmerhus på de gamle kjellerne. Slik hadde det alltid vært. Store branner hadde herjet mange ganger. Men brannen i 1866 hadde helt andre konsekvenser enn tidligere branner: 5,000 ble husløse, og mange måtte ty til en teltleir.
Kun fem måneder etter brannen var nye bygningsvedtekter på plass. Et helt nytt gatenett var prosjektert med rette gater og kvartaler med avkuttede hjørner. Med jevne mellomrom ble det anlagt brede branngater på 30 alens bredde (19 m) for å hindre en ny brann i å spre seg. (St. Olavs gate, Erik Børresens allé og Losjeplassen er slike branngater). Bragernes torg ble regulert til en 50 meter bred plass ved enden av broen. Foreningen for Drammens forskjønnelse og gavn ble stiftet i 1870, og trådte til med planting av alleer i de brede gatene.
Byplanleggerne ønsket å bygge offentlige praktbygg og underholdning for å støtte næringslivet. Planleggerne utlyste arkitektkonkurranser for de viktigste bygningene omkring og i nærheten av byens store nye torg. Den svenske arkitekten Emil Victor Langlet, som hadde tegnet Stortingsbygningen, fikk tegne Børsen (1868–1870) og Drammens Teater (1869–1870). Ruinen etter Bragernes gamle kirke fra 1600-tallet sto i veien for reguleringssjefens siktelinje på Gamle Kirkeplass. Nå ble det utlyst konkurranse om ny kirke som ble lagt opp på høyden ovenfor torget og i siktelinjen fra broen. Konkurransen om byens nye storslåtte kirkebygg ble holdt året etter brannen. Den nye gotiske kirken sto ferdig få år senere. Kirken lå ikke lenger ved torget der folk gikk, men lå romantisk tilbaketrukket i en park. Rådhuset ble bygd på samme tid, og snart kom sykehuset og nye store skolebygg.
I lang tid hadde myndighetene forsøkt å påby murhus, mens norske beboere insisterte på trehus. I Drammen ble det tillatt trehus i kun én etasje. Byplanleggerne tenkte langsiktig, de tenkte at stigende tomtepriser etter hvert gjøre det ulønnsomt å bygge annet enn murhus i flere etasjer. Tomteeierne den gang fant snart ut at de kunne bygge trehus der loftet var innredet, dermed fikk husene i realiteten to etasjer. Disse drammenshus ligner samtidige hus i andre norske byer med tilsvarende reguleringsbestemmelser. Noen murte forretningsgårder ble imidlertid oppført i tiårene etter brannen, men ikke i det antall planleggerne håpet.
I 1870 ble det utarbeidet en gatestruktur tilsvarende den på Bragernes, for de brente deler av Strømsø. Dermed ble bysentrum mye mer konsentrert enn før brannen. Man fikk et mer kompakt bymessig område, omgitt av lav trehusbebyggelse på rommelige tomter. Folk med ressurser bygget hus også i randsonen rundt byen. Bykjernen fikk mer karakter av forretningsstrøk. Drammens store nye park ble anlagt med slyngende stier og med velholdt beplantning. Landbruket forsvant også ut av byen i løpet av 1800-tallet. Bragernesåsen som hadde vært beitemark, ble beplantet med trær og fikk spaserveier. En noe tilsvarende utvikling skjedde på Strømsø etter 1870, men her overlevde trehusbebyggelsen på nordvestre del til langt inn på 1900-tallet.
Skipsfartsbyen Drammen
Det utviklet seg også en omfattende skipsfart i forbindelse med trelasthandlene, og den fortsatte til langt ut på 1970-tallet, lenge etter at trelasthandelen var borte fra Drammen. I 1880 var Drammen landets fjerde største sjøfartsby etter Arendal, Stavanger og Oslo.
Her er en liste over noen av rederiene som holdt til i Drammen.
Industribyen Drammen
Handelsbyen ble langsomt forvandlet til en industriby. Dampsager ble anlagt flere steder. En viktig industrigren i Drammen var teglverkene. Da den tyske ringovnen kom i bruk fra 1870, ble det mulig å starte industriell produksjon av teglsten under kontinuerlig brenning. Med nye tyske metoder for fremstilling av øl ble bryggeriene tidlig industrialisert og det ble opprette mange bryggerier i Drammen. I 1847 ble Dammens Jernstøberi opprettet. Gjennom 1800-årene ble virksomheten utvidet til å bli en av landets viktigste jernprodusenter av ovner, maskiner, kraner og skip. I 1899 ble Drammens Elektriske Bureau, forløperen til National Industri, startet med metalltrådtrekkeri og en transformato rfabrikk. Tekstilfabrikkene var mange og store. Skotøy ble produsert i Drammen så det monnet. De Forenede Skofabrikker (grunnlagt 1903) produserte 50,000 par sko årlig. Ved slike fabrikker var det de gamle håndverksfagene som i større eller mindre grad ble industrialisert og mekanisert.
Da høvelmaskiner kom i bruk i 1860-årene og kunne masseprodusere bygningsmaterialer, var det mulig å fremstille ferdig foredlede produkter av tømmerstokken. Av tømmeret kunne også fremstilles tremasse som ble brukt til å lage papir og kartong. Langs Drammenselva grodde slike papirmassefabrikker opp. Treforedlingsindustrien ble Drammens første storindustri. Skogeierne organiserte i november 1907 Drammensdistriktets Skogeierforening som en av de første i landet for å forhandle samlet med treforedlingsindustrien.
Omkring år 1900 og frem til ca. 1920 hadde Drammen sin økonomiske storhetstid. I årene 1914–1920 utgjorde trevareindustriens produkter ca. 95 % av Drammens samlede eksportverdi. I mellomkrigsårene begynte nedgangen i treforedlingsindustrien. Rundt 1970 var de fleste treforedlingsbedriftene langs elven lagt ned.
I 1845 ble Norges første hermetikkfabrikk startet opp i Drammen av industrigründeren Christian August Thorne. Denne fabrikken var den første av sitt slag i Norge å produserte en rekke fiskehermetikk som blant annet ansjos, og dreiv i Drammen fram til 1864 da fabrikken ble flyttet til Moss.
I 1866 fikk Drammen jernbaneforbindelse, til Randsfjorden via Hokksund. Banen til hovedstaden ble åpnet i 1872. Den nye byen hadde dermed jernbaneforbindelse og en ny stor stasjonsbygning på Strømsø, som fikk sitt sentrum flyttet opp til bybrua. Drammen utviklet seg på slutten av 1800-tallet til et jernbaneknutepunkt med forbindelser til mange kanter: Drammensbanen, Vestfoldbanen, Randsfjordbanen og Krøderbanen. På 1900-tallet kom Sørlandsbanen til. Drammen stasjon ble knutepunktet for denne jernbanetrafikken, bl.a. med stort verksted for lokomotiver og vogner.
På 1800-tallet var Drammen arena for flere viktige politiske begivenheter. I 1848 ble den første arbeiderforening i Norge startet av Marcus Thrane i Drammen. I 1881 foregikk «torgslaget» på Bragernes Torg i Drammen, da militære styrker skjøt varselskudd mot streikende arbeidere. En arbeider ble drept i det han ble rammet av en rikosjetterende kule.
Fortsatt var elvekanten mest attraktiv for alle slags virksomheter. På grunn av fabrikkene og tømmerindustrien, opplevde Drammen en innbyggereksplosjon mellom 1845 og 1900 med en tredobling av innbyggertallet. Drammen fikk gradvis tydeligere definerte «strøk». Omkring fabrikkene vokste det frem arbeiderstrøk. På hver side av den gamle bybrua vokste sentrum sammen med jernbanestasjonen og torgene. Det kom gasslykter i gatene. Byen fikk et kommunalt gassverk som lyste opp byens gatelykter helt til elektrisiteten kom til byen i 1903. Elektrisiteten ble tatt i bruk som kraftkilde og førte til store forandringer i industrien. Drammens Elektriske Burau (National Industri) ble grunnlagt i 1899.
I 1909 fikk Drammen Skandinavias første trolleybuss, på folkemunne kalt eletrikken, senere forkortet trikken. Trolleybussen ble nedlagt i 1967.
Tendensen til å bygge offentlige institusjoner fortsatte utover 1900-tallet. Men nå var det befolkningen og ikke næringslivet som sto i fokus. Det ble bygget flere store skoler i bydelene, og Drammen Sykehus gjennomgikk flere store utbygginger. I 1920-årene fikk byen også en kommunal sykepleie. Og byen fikk, som andre større norske byer, sin offentlige badeanstalt for folk som ikke hadde bad hjemme.
Mellomkrigstiden var en vanskelig tid med vareknapphet og nesten kontinuerlig arbeidsløshet. Først i årene rett før krigen løsnet det litt. Den nye drammensbrua ble åpnet for biltrafikk i 1937. Så kom verdenskrigens fem år, men da oppgangen i årene før krigen skulle videreføres i 1946, var det materialknapphet som bremset. 1950-60-årene forandret byen seg dramatisk, og mye av den sammenhengende trehusbebyggelsen langs de gamle innfartsveiene ble revet. Boligsaken sto i fokus, og i Drammen kulminerte planene i 1960-årene med boligblokkene på Åssiden, som ble innlemmet i byen 1951, og på Fjell.
Drammen etter 1970
Idékonkurransen Drømmen om Drammen i 1987 ble det idémessige fundamentet for forandringene som skulle komme. Vinnerforslagets ideer sees tydelig i dagens Drammen. Veipakke Drammen ble til i 1991 og var en løsning på byens store trafikkproblemer. Det ble bygget ringvei rundt byen, med tunnel gjennom Bragernesåsen og E134 ble lagt i tunnel i Strømsø-åsen. Ny motorveibro ved siden av den gamle utvidet E18 fra to- til firefelts vei. Som et tiltak for å bedre bymiljøet ble prosjektet Ny Giv For Kollektivtransporten startet i 1993 og videreført i 1997, og BLID-prosjektet(Bedre Luft I Drammen) startet i 1999. Det ble igangsatt tiltak som skulle oppmuntre til anskaffelse av elbiler, panteordninger for å stimulere til overgang til piggfrie vinterdekk uten piggdekkgebyr, og holdningskampanjer for å sykle og bruke beina. Drammen har satset på å tilrettelegge for alternativer til privatbilen.
I 1999 gikk byutviklingen over i en mer intensiv fase gjennom en bredt anlagt strategiprosess – Drammen 2011. Visjonen Naturbania – den urbane byen med nærhet til marka, var ett av fremtidsbildene. Ideen var å satse på utvikling sentralt i byen, som skulle fremstå som en selvstendig, komplett by med urbane kvaliteter, nærhet til naturgoder og kulturelt mangfold, kultursatsing og et attraktiv høgskole- og studentmiljø. Det var bymiljøkvaliteter som skulle trekke nye innbyggere til byen. Denne visjonen fikk bred tilslutning blant både politikere og innbyggere. Etter dette har utviklingen gått raskt, og befolkningsveksten har igjen skutt fart.
Drammens byutviklingsinitiativer
Drammen har fått mye oppmerksomhet for sin byutvikling, og mange politikere kommer til Drammen for å lære om kommunens erfaringer.
Skulpturer
Et iøynefallende trekk i bybildet er aksen fra Bragernes kirke over Bragernes torg og Bybrua til Strømsø torg. Både Strømsø torg og Bragernes torg (torghandel) er smykket med skulpturer utført av norske kunstnere.
Teater, kino og festival
Drammens Teater, tegnet av Emil Victor Langlet og oppført 1870, ble totalskadd ved brann i 1993. Teatret ble gjenoppbygd og gjenåpnet 1997. Samme år ble teateret tildelt Europa Nostra-diplom for gjenoppbyggingen. KinoCity Drammen har 6 saler og ligger ved Bragernes torg.
Kulturhuset Union Scene er en restaurert og ombygget papirfabrikk ved siden av høyskolen som huser mange forskjellige kulturaktører.
Arrangementer
Elvefestivalen arrangeres årlig og har blitt en stor begivenhet med både nasjonale og internasjonale storheter på scenen.
Skisprinten er et årlig sprintrenn i Drammen som inngår i FIS World Cup.
St.hans feiring på Holmennokken, 23. juni hvert år arrangeres St.hans feiring på Holmennokken.
Globusfestivalen er en mat og kultur festival som arrangeres årlig i slutten av september.
Bryggeri og travbane
Aass Bryggeri er Norges eldste bryggeri, og ligger langs elvebredden på Bragernes.
På Åssiden ligger Drammen travbane.
Museum
Drammens Museum for kunst og kulturhistorie, fylkesmuseum og galleri for Buskerud er en stiftelse opprettet i 1996. Stiftelsen består av tidligere Drammens Museum, grunnlagt i 1908, Drammen Kunstforening, grunnlagt i 1867 og Stiftelsen Gulskogen gård, opprettet i 1959. I stiftelsen inngikk dessuten Thaulow-samlingen av kunst og kuriosa fra Modum Bad. Museet holder til på Marienlyst i Drammen, men har avdelinger spredt flere steder i byen.
Idrett og friluftsliv
En av Drammens største severdigheter, Spiralen, går fra bysenteret i tunnel opp til Bragernesåsen. På toppen er det storslått utsikt over Drammen og Drammensfjorden, med turløyper sommer og vinter. Friluftsområdene er veldig mye brukt i vinterhalvåret, Bragernesåsen østre og vestre batteri er militære forsvarsverk som ble bygget på 1800-tallet.
På Strømsø ligger idrettsanlegget Marienlyst og Drammenshallen, en flerbrukshall som brukes til idrettsarrangementer, konserter og messer. De mest kjente klubbene er fotballklubben Strømsgodset og håndballklubben Drammen Håndballklubb, men dans, friidrett og bandy er også populært i Drammen. Drafn har 19 norgesmesterskap i denne grenen, og kan skryte av olympiske medaljer (Thorleif Haug, hopp, langrenn og kombinert) og verdensmesterskap (Hans Bjørnstad, hopp).
Drammen har to alpinanlegg; et på Strømsø (Haukåsløypa) og et på Åssiden (Drammen skisenter – Aronsløypa). Alle bydelene har en eller flere kunstgressbaner. Det er også 10 isflater og en egen turnhall i Drammen.
Sju år har det vært arrangert FIS World Cup Sprint midt i Drammen sentrum, et unikt arrangement som er et av høydepunktene i Sprint-verdenscupen.
Kommunevåpen og byflagg
Bragernes bysegl fra 1715 var veldig likt det nåværende byvåpen/kommunevåpen, det ble beskrevet som en korslagt nøkkel og kårde over en søyle på stengrunn og hadde de latinske ordene "In fide et justitia fortitudo"
Strømsøs bysegl ble beskrevet med Norges løve i en gate som fører opp til en kirke. I 1811 ble Bragernes og Strømsø forenet og samlet under en versjon av det tidligere byvåpenet til Bragernes. Våpenet har i årenes løp vært fremstilt i en rekke varianter. Våpenet som ble brukt på 1930-tallet ble beskrevet med «blå bunn med gull søyle oppvoksende av gull stengrunn, søylen har krysslagdt sverd og nøkkel av gull».
Byflagget
Byflagget (vedtatt 1930) har et horisontalt hvitt bølget bånd mot en blå bakgrunn og henspiller på Drammens beliggenhet ved Drammensfjorden. Flagget ser ikke ut til å være offisielt for kommunen og lite dokumentert info er tilgjengelig, flagget benyttes kun i sentrum av Drammen. Flagget ble tegnet av byarkitekt Alf Bugge.
Kommunenavnet
Navnet Drammen var egentlig navnet på den indre del av Drammensfjorden, som i Norrøn form het Drafn, et hankjønnsord. Det tilsvarende hunkjønnsord Drǫfn var navn på Drammenselva og er muligens eldre enn fjordnavnet. Overgangen fra f til m (her en delvis assimilasjon) er kjent alt fra middelalderkilder. Drammen blir vanligvis tolket som en avledning av norrønt draf, 'grums, smått avfall', og samme ord som drǫfn i norrøn poesi, 'bølge'; navnet Drammen kan da bety 'den bølgende' eller 'den som har uklart vann'. Drammen ble bynavnet da Bragernes og Strømsø ble slått sammen til kjøpstad i 1811.
Tusenårssted
Bragernes torg, er det største torget i Drammen og utnevnt til kommunens tusenårssted. Det har vært en sentral markedsplass i 200 år. Torget ble rehabilitert i 2003. Det har blitt lagt stor vekt på å bevare og utvikle torget til et moderne byrom.
Bragernes torg er en åpen plass med fontene, scene med demonterbart tak og med kunstneriske utsmykninger. Bragernes torg er Norges største torg. Torget ivaretar en rekke bymessige funksjoner, og er møteplass, handelstorg og festplass. Om vinteren er ca. 550 m2 av torget omgjort til en kunstfrossen skøytebane.
Tusenårsstedet i Krokstadelva var tidligere Nedre Eiker kommunes tusenårssted. Parken er en del av flomsikringstiltak i Krokstadelva, pumpestasjonen ligger som en paviljong i parken. Tusenårsstedet er et aktivitetsområde med street basketballbane, Stor gressplen og benker. Utendørs aktivitetspark for skating, BMX-sykling og sparkesykler. Området har adresse A J Horgens vei, 3055 Krokstadelva.
Tusenårsstedet for tidligere Svelvik kommune ligger på Batteriøya i Svelvik. Øya er et rekreasjonsområde og fiskeplass med turstier, plenområde og sittebenker.
Kulturminner
På Åskollen og ved Skogerveien finnes helleristninger.
Deler av den eldre bebyggelse i Drammen har stor antikvarisk verdi. Ved Bragernes torg ligger bl.a. to karakteristiske tårnbygninger med tidligere brannstasjon og tidligere Drammen rådhus, oppført 1871. Begge er verneverdig klasse A. Rådhusbygningen er nå satt i stand og restaureringsarbeidet ble prisbelønnet 1987.
Sentrumsområdet i kjøpstaden Bragernes lå mellom Øvre Sund og dagens Gamle Kirkeplass. Da den øvre delen av sentrum brant i 1838, hadde mange av de betydelige kjøpmennene tilhold her, området ble derfor raskt bygget opp igjen. Bygningene langs Øvre Storgate fikk da en helhetlig utforming, preget av sen-empirens stiluttrykk. Kulturmiljøet er den dag i dag en god representant for den såkalte Biedermeier-perioden i norsk trehusarkitektur.
Øst for sykehuset ligger «det engelske kvartal», som består av små engelskinspirerte murhus fra 1930-årene. Området er verneverdig.
Flere steder i sentrum, spesielt i Konggata, finnes såkalte drammenshus. Disse trehusene er et resultat av reguleringen etter bybrannen, da det ikke var tillatt å bygge mer enn én etasje i tre. Disse husene har nå historisk verdi. De tre lystgårdene Austad gård, Marienlyst gård og Gulskogen gård, som er en del av Drammens Museum, er også fredet.
Gunhild Vegge
Gunhild Vegge (født 4. september 1960 i Farsund) er en norsk illustratør og grafiker.
Gunhild Vegge vokste opp i Lyngdal i Vest-Agder. Hun har sin utdannelse og diplomoppgave fra kunst- og håndverksskolen i Oslo der hun gikk på grafisk linje fra 1981 til 1985. Hun har arbeidet som illustratør i flere bøker, men mest med rein billedkunst, særlig grafikk. Gunhild Vegge har blant annet samarbeidet med sin mann, billedkunstneren E. Lasse Kolsrud, om en rekke fargetresnitt med stiliserte og humoristiske motiver. I 2002 illustrerte de sammen poeten Henning Kramer Dahls barnebok Treet som ikke sto stille. Vegge og Kolsrud har ellers hatt en rekke utstillinger og er innkjøpt av Norsk kulturråd, Nasjonalgalleriet, Nord-Trøndelag Fylkesgalleri, Norsk Skogmuseum og Haugesund Billedgalleri.
I tillegg til sitt virke som billedkunstner underviser Vegge i tegning og maling ved Rælingen Kulturskole.
Rathkes plass (Oslo)
Rathkes plass er en liten plass i Oslo. Den er en del av Sofienberg gatetun og ligger i Rathkes gate / Kirkegårdsgata i Bydel Grünerløkka. I sentrum av plassen er det støpt et rundt vannspeil, og rundt det er det plantet lindetrær.
Plassen hadde lenge ikke noe eget navn, men ble gjerne omtalt som Rathkes plass, ettersom den lå midt i Rathkes gate. I 2007 fikk den så dette navnet offisielt ved et vedtak i bydelsutvalget. Navnet er etter den norske professoren og naturvitenskapsmannen Jens Rathke.
På plassen ble det i 1979 reist en kombinert treskulptur/lekestativ, Stegosaurus av Ola Enstad. Den vakte både begeistring og bekymring. Etter noen år førte protester på grunn av manglende sikkerhet for klatrende barn til at skulpturen ble flyttet. Til minne om den tidligere skulpturen ble det plasser et stort granittegg i det nye vannbassenget da plassen ble rehabilitert i 1998. Egget ble avduket av forfatteren Jon Michelet, som leste fra sin roman Hvit som snø, der hovedpersonen etter en fuktig aften sjokkeres ved synet av en dinosaur midt i Oslo. Egget er utformet av Jon Berg hos landskapsarkitektene Berg og Dyring AS og er hogd ut i Kina.
Stavanger Amtssykehus
I kongebrev av 3. juni 1773 ble det besluttet at det skulle opprettes et sykehus for radesyke i Stavanger. Den 29. november 1773 ble Olavskleven 2 (østre del av dagens Kiellandshagen i Stavanger med matrikkelnummer 452) kjøpt av Stavanger amt for bruk som Radesykehus. Stavanger hadde allerede sitt eget hospital – Stavanger hospital, så dette sykehuset var for resten av amtet. Radesygehuset fikk plass til 12 pasienter med radesyke (som den gang ble ansett som en form for syfilis).
Radesykehuset ble forløper for Stavanger amtssykehus.
I 1837 ble det opprettet en komite for å få laget et nytt amtssykehus. Sykehuset i Kiellandshagen var i bruk som sykehus fram til 1842, da et nytt sykehus ble bygd på Pedersgjerdet (nå Tinghuset i Bergelandsgata). Det var like utenfor den daværende bygrensen for Stavanger.
Finnfjordeidet
Finnfjordeidet er ei grend i Lenvik kommune i Troms. Tradisjonelt har stedet vært sentrum i bygda Aspelund, med tidligere både postkontor og butikk. Stedet ligger ved Finnfjordvatnets nordende, ved Rossfjordvassdragets innløp. Nord-Norsk Trafikksenter og Høllanes grendehus ligger like ved Finnfjordeidet. På stedet er det også to viktige veikryss på fylkesvei 855, hvor fylkesvei 856 (mot Rossfjordstraumen via Langnes) og fylkesvei 261 (Troms) (mot Rossfjordstraumen via Tårnelv) tar av.
Carole Lombard
Bakgrunn
Carole Lombard ble født som det yngste av tre barn til Frederick Christian Peters (1875–1935) og Elizabeth Jayne (Knight) Peters (1876–1942), og vokste opp i et velstående hjem. Da hun var åtte år gammel,skilte foreldene seg. Hun ble da med søsknenene og moren til Los Angeles-området.
Karriere
Carole Lombard gjorde sin filmdeby i 1921 i Var han forbryder, men gjennombruddet kom i 1934 i Howard Hawks film Primadonna.
Lombard gjorde seg bemerket i screwballkomedier i 1930-årene, inkludert Den store komedie (1934), The Gay Bride (1934), Hands Across the Table (1935), Intet hellig (1937) og Like barn leker best (1941). Hun ble nominert til Oscar for beste kvinnelige hovedrolle for rolletolkningen sin i Godfrey kan alt (1936).
Lombard var gift med to skuespillere, først med William Powell fra 1931 til 1933 og deretter med Clark Gable fra 1939 og frem til sin død. Hun stod på toppen av sin karriere da hun omkom i en flyulykke 33 år gammel.
Lombard fikk en stjerne på Hollywood Walk of Fame i 1960. I 1999 ble hun kåret til tidenes 23. største kvinnelige filmlegende av Det amerikanske filminstituttet.
La oss se på saken
La oss se på saken er en popularisering av rettsreferater fra noen av de store kriminalsakene som Axel Kielland selv hadde referert. Boka kom ut i 1958.
Etter å ha skrevet om svenske spioner og engelske mordere avslutter han med å skrive: Vi kan ikke forlate emnet uten å ta et plask i vår egen juridiske andedam Så tar han for seg det han kaller Prosessen mot Arnulf Øverland. i kjølvannet av hans artikkel i Dagbladet Kristendommen – den tiende landeplage basert på et foredrag i Oslo studentersamfunn.
Foredraget ble anmeldt for blasfemi av teologiprofessor Ole Hallesby Hallesby, som tidligere var gått til angrep på teaterstykket «Guds grønne enger», på Nationaltheatret i 1933. Det ble tatt av plakaten etter en forestilling – og Hallesby meldte dette til politiet. Det er selve rettssaken mot Øverland Kielland beskriver.
Øverlands forsvarer var advokat Emil Stang d.y., og saken endte med at forfatteren ble frifunnet.
Pham Van Dong
Pham Van Dong (født 1. mars 1906 i Đức Tân i Fransk Indokina, død 29. april 2000 i Hanoi) var en medarbeider av Hồ Chí Minh. Han var statsminister i Nord-Vietnam fra 1955 til 1976, og var statsminister i det forente Vietnam mellom 1976 til han pensjonerte seg fra politikken i 1987.
Bakgrunn
I 1925, i en alder av 18 år, begynte han sammen med medstudenter å iscenesette en sittned-aksjon for å sørge over den patriotiske forskeren Phan Chu Trinhs død. Omtrent på denne tiden utviklet han sin første politiske interesse for det kommunistiske partiet. I 1926 reiste han for første gang til Guangzhou sør i Kina for å delta på kurs drevet av Nguyen Ai Quốc (senere kjent som Ho Chi Minh) før han ble tatt opp som medlem av Vietnams revolusjonære ungdomsforening, forløperen til det vietnamesiske kommunistpartiet.
I 1929 jobbet han for den revolusjonære forening i Saigon. Samme år ble han arrestert, stilt for retten av den franske kolonimakten og dømt til ti års fengsel.
Første Indokinakrig
Han sluttet seg også til det indonesiske kommunistpartiet i 1940 og deretter fortsatte han å delta på aktiviteter som ble ledet av Ho Chi Minh.
Barrett
Barrett er det andre solo-albumet fra Syd Barrett, utgitt i november 1970. Bare to måneder etter utgivelsen av debutalbumet The Madcap Laughs, var den tidligere frontfiguren i Pink Floyd igjen i Abbey Road Studios for å spille inn materiale til et nytt album. Dette skulle også bli Barretts siste innspillinger før han trakk seg tilbake fra offentligheten.
Bakgrunn
David Gilmour og Richard Wright bidro på albumet både som musikere og som produsenter. Sammen skulle de få Syd Barrett til å fokusere på musikken, slik at innspillingene ikke skulle bli like kaotiske som under det forrige albumet.
Pham Van Dong
Statsminister
I 1955 ble han Nord-Vietnams statsminister. Generelt ble Pham Văn Dong i hjemlandet betraktet som en trofast kommunist og en stor nasjonalistisk leder, og en av de mest trofaste disipler til Ho Chi Minh. Han var en sentral skikkelse i Vietnams kamp for uavhengighet og enhet. Han vedvarte som statsminister for det forente Vietnam etter den nordvietnamesiske seier i 1975.
Etter sin fratreden av aldersgrunner i 1987 oppfordret han flere ganger partiet og regjeringen til kamp om den grasserende korrupsjonen i landet.
Barrett
Bakgrunn
Da Barrett ble gitt ut i november 1970, var det med betydelig mindre interesse enn det The Madcap Laughs hadde generert tidligere samme året. Albumet kom ikke inn på noen salgslister, så Barrett ga opp musikerkarrieren og reiste hjem til Cambridge.
Pham Van Dong
Statsminister
I løpet av sine siste år innenfor kommunistpartiet ble han svært syk og han mistet muligheten til å bruke hendene sine. Han klarte blant annet ikke å holde en penn og trengte derfor noen til å skrive ned hans ord på papir for ham.
Michael Higdon
Michael Higdon (født 2. september 1983 i Liverpool) er en engelsk fotballspiller som spiller for NEC Nijmegen i Nederland. Han kom da Scottish Premier League klubben St. Mirren.
Storseisundbrua
Storseisundbrua er den lengste og kanskje mest kjente av de 8 bruene på Atlanterhavsveien mellom fastlandet og Averøy i Møre og Romsdal. Brua er ei fritt frambygg-bru med lengde 260 meter og hovedspenn 130 meter. Seilingshøyden er 23 meter, og brua har til sammen 3 spenn. Den krysser kommunegrensa mellom Hustadvika og Averøy kommuner. Atlanterhavsveien ble åpnet den 7. juli 1989. Veien og brua er del av fylkesvei 64.
Sammen med resten av Atlanterhavsveien er Storseisundbrua foreslått vernet i Nasjonal verneplan for veger, bruer og vegrelaterte kulturminner.
Brua har blitt omtalt som «The road to nowhere» av Daily Mail i 2011.
Michael Higdon
Han reddet begge sine tidligere klubber Crewe Alexandra og Falkirk fra nedrykk ved å score vinnermålet i den siste kampen. For Crewe Alexandra scoret han i den siste kampen i 2004-2005-sesongen mot Coventry og hindret nedrykk fra Championship og for Falkirk hindret han nedrykk fra Skotsk Premier League etter sesongen 2008-2009 ved å score mot Inverness Caledonian og sendte i stedet dem ned i Scottish Football League First Division.
Den 2. april 2011 laget han hat-trick og alle lagets mål da St. Mirren vant 3–1 over Hamilton Academical. Han laget også hat-trick den 2. september 2012 da han scoret tre av lagets fire mål mot Inverness Caledonian.
Barrett
Bakgrunn
Etter innspillingen av dette albumet gjorde Barrett kun få sporadiske forsøk på å gjenoppta karrieren, med en innspilling for BBC Radio 1 i 1971, en kort periode i 1972 da han var involvert i bandet Stars, samt et mislykket forsøk på nye innspillinger i 1974.
Sporliste
Alle sangene er skrevet av Syd Barrett.
Nordkapp (andre betydninger)
Nordkapp kan vise til:
Franz Schachner
Franz Schachner (født 20. juli 1950 i Liezen, Steiermark), er en østerriksk tidligere aker som deltok i de olympiske vinterleker 1972 i Sapporo og 1976 i Innsbruck.
Leopardkatt
Se inndeling!
Franz Schachner
Schachner vant en olympisk bronsemedalje i aking under Vinter-OL 1976 i Innsbruck. Sammen med Rudolf Schmid kom han på tredjeplass i toer for menn, bak Hans Rinn /Norbert Hahn fra Øst-Tyskland og Hans Brandner / Balthasar Schwarm fra Vest-Tyskland.
Leopardkatt
Leopardkatt (Prionailurus bengalensis) kalles også av og til bengalkatt (må ikke forveksles med katterasen bengalkatt) og asiatisk ozelot og er et lite rovpattedyr i kattefamilien. Den er i slekt med den noe større fiskerkatten og hører som den hjemme i Øst- og Sørst-Asia, men har et betydelig større utbredelsesområde. Arten har 19 kromosompar. To underarter anerkjennes.
Leopardkatt er oppført som livskraftig på IUCNs rødliste, men den regnes som sårbar i Kina og sterkt truet i Korea og på Taiwan. Dessuten blir populasjonene på øyene Tsushima og Iriomote regnet som kritisk truet av utryddelse. Arten ble sist vurdert av IUCN den 29. desember i 2021.
Taksonomi
I dag regner man midlertidig med to underarter til leopardkatt (P. bengalensis): sørasialeopardkatt (P. b. bengalensis) og amurleopardkatt (P. b. euptilurus). Tidligere regnet man med flere. Rasene horsfieldii, alleni, chinensis, og trevelyani inngår nå i nominatformen (P. b. bengalensis), mens iriomotekatt (rasen iriomotensis) inngår i P. b. euptilurus. Sundaleopardkatt (P. javanensis) ble dessuten relativt nylig skilt ut som en selvstendig art, og består som to underarter.
Beskrivelse
Leopardkatten er en liten langstrakt, slank og muskuløs katt, på størrelse med en velvoksen tamkatt. Den har en kroppslengde som måler cirka 45–85 cm, samt en hale på cirka 20–44 cm. Vekten varierer mellom de to underartene og kjønnene, men den utgjør cirka 0,5–8 kg. Hanner blir større en hunner og størrelsen skiller tildels betydelig mellom de to underartene. Hodet kan virke relativt lite på katter i den sørlige utbredelsen, men synes mer normalt i den nordlige. Øynene er ganske store og ørene mellomstore og avspisset. Mellom tærne har den delvis svømmehud.
Fylkesvei 2064
Fylkesvei 2064 går mellom Sandmoen og Rønne i Åsnes kommune.
Leopardkatt
Beskrivelse
Amurleopardkatten blir betydelig større enn nominatformen og veier normalt 3,1–7,1 kg, mot nominatformens vekt på omkring 0,5–3,8 kg. Amurleopardkatten er også lengre, typisk 65–85 cm i kroppslengde og med en 23–44 cm lang hale i tillegg, mens nominatformen typisk har en kroppslengde på 45–66 cm, med en hale som måler 17–26 cm i tillegg. Skulderhøyden er imidlertid ganske lik mellom underartene, bortsett fra at den såkalte iriomotekatten er fysisk en god del mindre enn andre amurleopardkatter, og veier typisk 3,5–5 kg. Kroppslengden utgjør typisk 50–60 cm og skulderhøyden ligger rundt 20 cm.
Fylkesvei 2064
Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 436 (Hedmark).