cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Fanny Roos
Fanny Roos (født 2. januar 1995 i Ekenäs i Ljungby kommun) er en svensk friidrettsutøver som representerer Atleticum Växjö SK. Hun konkurrerer i kulestøt, og er svensk mester sju ganger i denne øvelsen. Hennes fremste internasjonale meritt er gull i U23-EM i friidrett 2017.
2011
Roos deltok i ungdoms-VM i friidrett 2011, og gikk til finalen med 13,94 meter i kvalifiseringen. I finalen kastet hun 13,54 og kom på tiendeplass. I Junior-SM vant hun kulestøt og diskos i J16-klassen, samt at hun kom på fjerdeplass i slegge og femteplass i spydkast. I diskos kastet hun her 44,40, som var ny personlig rekord. Hun vant også kulestøt i skole-SM i september.
Kim Molenaar
Catharina Agatha Anna «Kim» Molenaar (født 28. april 2002 i Den Helder) er en nederlandsk håndballspiller, som spiller for den danske hovedstadsklubben og det nederlandske kvinnelandslaget.
Fanny Roos
2011
Hennes personlige rekord i lengdehopp satte hun i DN Galan Youth i Stockholm 30. juli, med 5,25 meter.
2012
Roos' personlige rekord i lengdehopp innendørs er fra 2012; hun hoppet 5,13 i Växjö 22. januar.
2013
Hun deltok i Svensk mesterskap i friidrett innendørs 2013, og fikk der bronse i kulestøt, bak Helena Engman og Catarina Andersson. Hun vant kulestøt i Junior-SM innendørs 2013, med 14,56. I Smålandsspelen satte hun ny svensk juniorrekord i kulestøt med 15,57 meter, og slo med det Caroline Isgrens rekord fra 1985 med to cm.
Utendørs fikk hun sølv i kulestøt ved SM i friidrett 2013, bak Frida Åkerström, med 15,63 meter. I Junior-SM vant hun kulestøt og diskos. Hun deltok også i junior-EM i friidrett 2013 (U20) i Italia, og kom der på femteplass i kulestøt med 15,82 meter, som var ny svensk juniorrekord.
2014
I Junior-SM innendørs satte hun ny svensk juniorrekord i kulestøt med 15,87 meter, og vant med det J19-klassen. Hun vant kulestøt ved innendørs-SM, over en meter foran Anna Wikström.
Sverige deltok i Super League under Lag-EM i friidrett 2014, og Roos deltok her i kulestøt. Hun støtte 15,68 meter, og kom på tiendeplass, som ga Sverige tre poeng i lagkonkurransen. Sverige endte på niendeplass, og beholdt med det plassen sin i Super League. Hun forbedret den svenske juniorrekorden til 16,29 under junior-VM i friidrett 2014, der hun kom på sjetteplass. Hun vant kulestøt i SM utendørs i august, hennes første svenske mesterskapstittel utendørs. Under Junior-SM vant hun både kulestøt og diskos. I Finnkampen kom hun på andreplass i kulestøt, bak Frida Åkerström.
Etter 2014-sesongen, i forberedelsene til innendørssesongen 2015, byttet hun klubb fra Ljungby FIK til Atleticum Växjö SK.
Dagen som forsvant
Dagen som forsvant er en barnebok fra  av den norske forfatteren Tormod Haugen. Boka ble, som første barnebok noensinne, nominert som norsk kandidat til Nordisk råds litteraturpris da den utkom. Boka er også omtalt som «en signaturbok i Haugens forfatterskap», med vekt både på dens intertekstualitet med Peter Pan og på dens tema: «det fremmede barnet».
Fanny Roos
2015
Roos deltok i Nordisk mesterskap i friidrett innendørs 2015 (Nordic Indoor Match), og kom der på andreplass i kulestøt, bak Trine Mulbjerg. Hun deltok i J22-klassen i junior-SM innendørs 2015, og vant kulestøt (4 kg) med 16,69 meter. Hun vant også kulestøt i innendørs-SM 2015. Hun deltok også i EM i friidrett innendørs 2015, og fikk tiende beste lengde i kvalifiseringen, men nådde ikke finalen.
Dagen som forsvant
Handling
Boka skildrer en dag i Willem Lindens liv; da han våknet var han blitt usynlig for faren. Det er uklart i boka om Willem drømmer eller om det er en fantastisk fortelling.
Willem bor sammen med faren, og i løpet av boka kommer det fram at faren hindrer Willem i å ha kontakt med mor og morfar, og at dette er en del av en skilsmisse. Willem oppdaget dagen før et brev fra moren til faren om dette, noe som ble et slikt sjokk for ham at han fortrenger hele den dagen da dette skjedde, det blir «dagen som forsvant» Samtidig som han mister hukommelsen, blir han også usynlig for faren og må selv løse problemene med tapt hukommelse og tapt identitet.
Overgang fra barndommens uskyld til en modnere identitet innebærer at han hele dagen veksler mellom å ville flykte fra virkeligheten og å finne tilbake til faren. Virkelighetsflukten presenteres med to ulike muligheter: først i form av en drømmereise til Peter Pans eventyrland, og som en overgivelse til godtebutikkens fråtsing. I løpet av dagen oppsøker han både morfaren som han omtaler som Merlinsen, og moren – som har blitt eventyrprinsessen Rosamunde.
Stiphilus
Stiphilus er en slekt av biller som tilhører den artsrike underfamilien Cerambycinae i familien trebukker (Cerambycidae). Slekten omfatter bare én kjent art.
Utseende
En middelsstor, avlang, blankt svart trebukk, pronotum kan være delvis rødt. Antennene er kraftige og noe kortere enn kroppen, leddene utvidete, særlig mot spissen. Pronotum er bredere enn langt, hver sidekant med en tann nær bakhjørnet. Dekkvingene er jevnbrede, beina nokså korte, de kan være røde eller svarte.
Utbredelse
Arten lever i det østlige Brasil.
Fanny Roos
2016
Roos vant kulestøt i Nordisk mesterskap i friidrett innendørs 2016 (Nordic Indoor Match), med 17,27 meter. Hun forbedret sin personlige juniorrekord til 17,20 meter i junior-SM innendørs 2016, og vant denne øvelsen. Hun vant også kulestøt i innendørs-SM 2016, for tredje år på rad. I mars vant hun også kulestøt i U23-klassen i European Cup Winter Throwing 2016.
Hun forbedret sin personlige rekord til 17,58 meter i Star FM Shot Put-stevnet i Växjö i august. Bare Helena Engman har kastet lenger enn dette av svenske utøvere. Hun satte svensk bestenotering i castorama under Finnkampen, dvs samlet i kulestøt, diskos, spydkast og slette, og med resultatene 17,28 i kulestøt, 43,60 i spydkast, 50,53 i diskos og 52,35 i slegge fikk hun 3695 poeng totalt, og slo Anna Söderbergs tidligere svenske rekord med 78 poeng. Roos satte her personlig rekord i spydkast og slegge. Hun vant kulestøt og kom på sjetteplass i diskos.
Hun fikk 20. beste resultat i kvalifiseringen i kulestøt under EM i friidrett 2016, og nådde ikke finalerunden. I junior-SM vant hun kulestøt og fikk sølv i diskos, bak Emma Ljungberg. Hun vant kulestøt i SM utendørs 2016, og fikk bronse i diskos. Hun vant kulestøt og fikk sølv i diskos under Nordisk-baltisk U23-mesterskap i friidrett 2016.
2017
Hun vant på nytt kulestøt i Nordisk mesterskap i friidrett innendørs 2017 (Nordic Indoor Match). Under innendørs-SM 2017 vant hun også kulestøt, med 17,88 meter, som var ny personlig rekord. Under EM i friidrett innendørs 2017 tangerte hun Helena Engmans svenske rekord i kulestøt, med 18,13 meter, og kom på fjerdeplass i dette mesterskapet.
Hun vant kulestøt i U23-klassen under European Cup Winter Throwing 2017, der hun slo Alena Pasechnik med over en meter.
Under U23-EM i friidrett 2017 vant hun kulestøt. Hun deltok også i VM i friidrett 2017, men ble slått ut i kvalifiseringsrunden med 20. beste resultat.
2021
Roos tok 7. plass for landet sitt i kulestøt under Sommer-OL 2020 i Tokyo.
CONCACAF-mesterskapet
CONCACAF-mesterskapet (engelsk «CONCACAF Championship», spansk CONCACAF Campeonato de Naciones, også omtalt som NOCECA) var en fotballturnering som ble arrangert fra 1963 til 1989. Mesterskapet var det første som involverte hele CONCACAF. Det ble i begynnelsen arrangert annethvert år fram til og med 1971, men etterpå fikk det også funksjon som VM-kvalifisering, og ble arrangert hvert fjerde år.
Dagen som forsvant
Tema
Peter Pan opptrer i boka som representant for livsbedraget og flukten; ved å lokke Willem til å følge med ham. Haugen fremstiller en Peter Pan-figur som er ulik Disneyfilmene og mer lik den mørke, upålitelige og selvopptatte figuren fra J.M. Barries opprinnelige bøker.
CONCACAF-mesterskapet
Den første turneringen ble arrangert i 1963, og involverte ni lag ( ble slått ut av De nederlandske Antiller i den eneste kvalifiseringsrunden). De nederlandske Antiller og var de eneste representanter fra Karibien. Verken USA eller Canada var med i den første turneringem, og ble slått ut i gruppespillet. Vinner ble etter å ha  vunnet finalerunden. I 1965 ble det første gruppespillet sløyfet, og man gikk rett på finalerunden etter kvalifisering. I 1967 og utover ble antall land dramatisk økt, og kvalifiseringsrundene ble større. I 1969 ble også med i kvalifiseringen.
Dagen som forsvant
Tema
Flere har pekt på at boka har fellestrekk med forfatterens forutgående bok  (1980): begge bruker fantasy-elementer – noe som var et brudd med Haugens tidligere bøker, og begge handler om barn som konfronterer foreldrenes svik/fravær.
CONCACAF-mesterskapet
I 1973 ble turneringen også del av VM-kvalifiseringen, og dermed ble også med. Formatet var det samme i de tre første arrangementene, men i den nest siste, i 1985, ble vertsland droppet og turneringene spilt i innledende grupper på tre og en finalegruppe på tre lag. I 1989 var det gamle formatet med en stor gruppe på seks lag tilbake, bortsett fra at Mexico ble disket og det bare var fem deltakere. I 1989 var det heller ingen vertskap.
Dagen som forsvant
Tema
Boka er oversatt til svensk, dansk, finsk, tysk, nederlandsk, japansk, spansk, katalansk, russisk og gresk. Boka ble i 2006 tatt med i klassikerserien Bokklubbens Barnebibliotek.
CONCACAF-mesterskapet
I 1989 ble tuneringen avviklet, og i 1991 ble CONCACAF Gold Cup erstatteren.
Kerim Mrabti
Abdallah Kerim Mrabti (født 20. mai 1994) er en svensk fotballspiller som spiller for den belgiske klubben KV Mechelen.
Hans far er tunisisk og hans mor er svensk og halv finsk.
Elisabeth Volkenrath
Elisabeth Volkenrath, født 5 september 1919 i Schönau an der Katzbach (nå Polen), død 13 desember 1945 i Hameln, var en tysk fangevokter (SS-Aufseherin). Hun arbeidet som leirvakt i konsentrasjonsleirene Ravensbrück, Auschwitz-Birkenau og Bergen-Belsen. Etter andre verdenskrigen ble hun henrettet for sine krigsforbrytelser.
I årene før andre verdenskrigen arbeidet Volkenrath som frisør, og etter krigsutbruddet 1939 fikk hun arbeid i en ammunisjonsfabrikk. På slutten av 1941 ble Volkenrath beordret til å jobbe ved konsentrasjonsleiren Ravensbrück, hvor hun gjennomgikk sin fangevokterutdanning under Dorothea Binz. I mars 1942 ble hun forflyttet hun til Auschwitz I (hovedleiren i Auschwitz) som fangevokter (Aufseherin) ved leirens skredderi. I august samme år ble hun overført til kvinneleiren i Auschwitz-Birkenau, hvor hun blant annet var ansvarlig for postforsendelser til leiren og utdeling av brød. Da returnerte hun til Auschwitz I og tildelt stillingen sjefsfangevokter (Oberaufseherin). I forbindelse med evakueringen av Auschwitz forlot Elisabeth Volkenrath leiren den 18 januar 1945 og kom i begynnelsen av februar til Bergen-Belsen hvor hun så arbeidet under Josef Kramers sin ledelse.
Bergen-Belsen ble befridd av de allierte troppene den 15 april 1945 og da ble det tyske leirpersonalet pågrepet. I september samme år ble Volkenrath stilt for retten ved Belsenrettsaken sammens med førtifire andre fangevoktere og kapos. Hun ble av retten funnet skyldig og dømt til døden ved hengning. Volkenrath ble avrettet sammen med to andre kvinnelige leirvakter, Irma Grese og Juana Bormann. Leder for henrettelsespeletongen var Albert Pierrepoint.
Filosofiåret 1525
Filosofiåret 1525 er en oversikt over hendelser, utgivelser og personer med tilknytning til filosofi i 1525.
Zhang Guojun
Zhang Guojun (født 5. mars 1963) er en kinesisk judoka.
Han representerte Kina under Sommer-OL 1988 i Seoul, der han ble nummer 12 i ekstra lettvekt.
Chakyl Camal
Chakyl Camal (født 18. mars 1990) er en mosambikisk svømmer som spesialiserer seg i fristil. Han representerte landet sitt under Sommer-OL 2012 i London, der han røk ut i de innledende rundene på 50 meter fri.
Lakandula-ordenen
Lakandula-ordenen (tagalog: Orden ni Lakandula, engelsk: Order of Lakandula) er en filippinsk orden innstiftet i 2003. Den kan tildeles filippinske så vel som utenlandske statsborgere som belønning for fortjenstfull innsats. Den er oppkalt etter raja Lakandula (1503–1589), en konge som regjerte over et område ved dagens Manila og som kjempet mot spanske forsøk på å underlegge seg Filippinene, i anerkjennelse av hans lederskap, klokskap, fryktløshet, mot og besluttsomhet. Lakandula-ordenen rangerer som den nest fremst utmerkelse i Filippinenes ordensvesen, etter Quezontjenestekorset, og på nivå med Sikatuna-ordenen og Filippinenes æreslegion.
Insignier
Ordenstegnet for Lakandula-ordenen har form av en stjerne med åtte stråler, som i Filippinenes flagg, med motiver inspirert av tiden før Spanias kolonisering av landet. Innskriften er i det filippinske skriftsystemet baybayin.
Ordensbåndet er blått.
Tildeling
Lakandula-ordenen tildeles for fortjenstfull innsats for det filippinske folk. Ordenen tildeles særlig for innsats for å fremme velferd i samfunnet, for livsgjerninger som framstår som et forbilde for andre, for enkeltstående handlinger til forsvar for demokrati, landets territorielle integritet, fredelig konfliktløsning eller for fremme av gjensidig forståelse, kulturell utveksling, rettferd og verdighet mellom mennesker. Ordenen kan også tildeles som belønning for fortjenstfull politisk innsats eller samfunnsinnsats. Ordenens grader tildeles etter et fastlagt reglement.
Storkjede tildeles for oppofrende innsats for å bevare og forsvare demokratiet eller Filippinenes territorielle integritet, men også tidligere eller sittende statsoverhoder og regjeringssjefer kan tildeles denne graden.
Storkors tildeles personer som har viet sitt liv til fredelig konfliktløsning eller hvis livsgjerninger framstår som et forbilde til etterlignelse. Denne graden kan også tildeles kronprinser, visepresidenter, medlemmer av presidentskap i nasjonalforsamlinger, høyesterettsjustitiarier, utenriksministre og andre med rang av regjeringsmedlem, samt andre med tilsvarende status.
Storoffisergraden tildeles personer som gjennom et helt liv har viet seg til å virke for landets politiske og sivile velferd. Graden kan også tildeles diplomater med status av chargé d'affaires en pied, minister, ministerråd, generalkonsul når disse leder en diplomatisk stasjon, departementsråd eller tilsvarende.
Kommandørgraden tildeles for fremragende enkeltstående handlinger for landets politiske og sivile velferd eller diplomater med rang av chargé d'affaires ad interim, ambassaderåd, førstesekretær, generalkonsuler som leder konsulatavdelinger og andre med tilsvarende rang.
Til offisersgraden utnevnes personer for enkeltstående handlinger til beste for landet politisk og samfunnsmessig. Graden tildeles også diplomater med status tilsvarende andresekretærer, konsul og lignende.
Medlemsgraden tildeles personer som har utvist fortjenstfull innsats i landets politiske system eller i samfunnet for øvrig. I diplomatisk sammenheng tildeles denne graden personell med rang av tredjesekretær, visekonsul, attaché og tilsvarende.
Bembidion iricolor
Bembidion iricolor er en av billene i delgruppen (underfamilien) skyggeløpere (Trechinae) i familiegruppen løpebiller.
Systematikken innen slekten Bembidion er uavklart, enkelte deler slekten opp i flere slekter, mens andre plasserer artene i underslekter.
Utbredelse
Bembidion iricolor finnes bare sørvest i Europa og Nord-Afrika. Den er ikke registrert fra Norge.
Utseende
Bembidion iricolor er en liten løpebille med en ganske slank og litt flat kroppsform. Antenneleddene har lange hårbørster i spissen, antennens fjerde ledd har fine korte tilliggende hår. (Krever forstørrelse for å se), Fasettøynene er noe utstående. Maxillarpalpene har et lite og nålformet endeledd, dette skiller slekten fra de andre nordiske løpebillene, hvor dette leddet er mye større og mer økseformet. Mange av artene i slekten Bembidion er like hverandre og er vanskelige å artsbestemme.
Levevis
Bembidion iricolor tilhører gruppen av insekter med fullstendig forvandling (holometabole insekter), som gjennomgår en metamorfose i løpet av utviklingen. Larvene er radikalt forskjellige fra de voksne, både i levevis og i kroppsbygning. Mellom larvestadiet og det voksne stadiet er et puppestadie, en hvileperiode, der billens indre og ytre organer endres.
Georges Trombert
Georges Trombert var en fransk fekter som deltok i de olympiske leker 1920 i Antwerpen.
Trombert vant tre olympiske medaljer i fekting under Sommer-OL 1920 i Antwerpen. Han var med på de franske lagene som kom på andreplass i lagkonkurransen i sabel og florett bak Italia. Han var også med på det franske laget som kom på tredjeplass i lagkonkurransen i kårde bak Italia og Belgia
Jacques Gallot
Jacques Gallot (ca. 1625 – 1695) var en fransk luttenist og komponist.
Gallot var elev av Ennemond Gaultier. Også Jacques' sønn Alexandre Gallot (ca. 1625–1684) var komponist og luttspiller.
Jacques Gallot publiserte en samling luttstykker, ''Pieces de Luth Composees sur differens Modes par J. G. Auec les folies d'Espagnes Enrichies de plusieurs beaux couplets dediees a Mgn. le Comte Destree Viceadmiral de France'' (Paris, ikke datert). Samlingens introduksjon inneholder en kort avhandling om instrumentet. Stykkene er ordnet etter tonalitet og med menuetter innimellom.
Manuskriptet II 614 som oppbevares i Musikbibliothek Leipzig inneholder stykker signert «vieux Gallot». Det finnes enkelte stykker påført «Gallot» i en rekke andre manuskripter som befinner seg i Bibliothèque nationale de France, Bibliothèque municipale de Besançon, Bodleian Library i Oxford, Carl Dolmetsch Library i Haslemere, Benediktinerstift Göttweig, Benediktinerstift Kremsmünster, Nationalbibliothek i Wien; Hudební odděnluní Universitní knihovny i Praha (universitetsbiblioteket, musikkavdelingen), Läroverksbiblioteket i Kalmar.
Feist (hund)
Feist er en liten til mellomstor nordamerikansk jaktterrier, en landrase som har utviklet seg i det sørøstre USA og trolig nedstammer fra lignende irske, britiske og tyske hunder som ble bragt med over til Nord-Amerika med europeiske emigranter på 17- og 1800-tallet. Feist minner om jack russell terrier og skal være en progenitor for raser som amerikansk rotteterrier og teddy roosevelt terrier.
Opphav
Opphavet til denne landrasen er uklart. Det eksisterer flere hypoteser, men de har ikke blitt testet. De lar seg dessuten vanskelig teste, siden både kryssavl (50/50) og blandingsavl etter bestemte linjer (linjeavl) er helt vanlig. Feist avles primært for sine egenskaper som jakthund og eksisterer som to grunnleggende typer, hver med en rekke ulike (lokale) varianter (under ulike lokale navnbeskrivelser). Feist framstår derfor som en paraplyrase. De to grunnleggende typene er såkalt treeing feist og mountain feist.
Parker et al. (2017) har ganske nylig (25. april 2017) avdekket genflyt fra basenji til amerikansk rotteterrier, som altså regnes som en renraset variant (en selvstendig hunderase) under paraplyrasen feist. Uten å spekulere for mye rundt dette, så kan imidlertid en slik hendelse forklare hvorfor feist (og rotteterrier) er såvidt langbeinte og hurtige i forhold til andre terriere. Det kan dessuten forklare hvorfor disse hundene har en annen jaktteknikk enn terriere flest, en teknikk som unektelig påminner om basenjiens.
Ingen av de største internasjonale stambokregisterne anerkjenner feist, men typen anerkjennes av National Kennel Club (NKC) og United Kennel Club (UKC). Hos UKC er begge typene representert med hver sin rasestandard.
Kampfbund für deutsche Kultur
Kampfbund für deutsche Kultur (KfdK), som i sin grunnleggelsesfase het Nationalsozialistische Gesellschaft für deutsche Kultur (NGDK), var en «völkisch»-sinnet og antisemittisk innrettet og politisk forening i Tyskland under Weimarrepublikken, og den første del av den nasjonalsosialistiske tid. Foreningen hadde sitt sete i München. Den ble grunnlagt i 1928 av NS' sjefsideolog Alfred Rosenberg og ble ledet av ham til den ble oppløst i 1934.
Feist (hund)
Egenskaper
Feist er først og fremst er utmerket jakthund. Den tilhører gruppen av hetsende hunder og er hurtig jagende på bakkenivå. Typen er svært populær til ekornjakt, men brukes også til å jakte annet småvilt (for eksempel rødgaupe og små skadedyr). De to typene jager småvilt på ulikt vis. Treeing feist er en såkalt tresetter, en hetsende jakthund som jager viltet opp i et tre og holder det der til jegeren kommer. Mountain feist hetser vilt langs bakken, typisk i ulendt og bratt terreng. Den er ingen naturlig tresetter, men den kan allikevel jage viltet opp i trær.
Kampfbund für deutsche Kultur
Foreningens formål var å arbeide for at dens hjertesaker skulle få gjennomslag i kulturlivet i Tyskland, ikke minst innen nazipartiet.
Kampfbund für deutsche Kultur publiserte Mitteilung des Kampfbundes für deutsche Kultur fra 1929 til 1931. Under overskriften «Tidens tegn» oppførte den sine fiender: Erich Kästner, Kurt Tucholsky, Thomas Mann, Bertolt Brecht, Walter Mehring og Berlin-instituttet for seksualforskning. Senere var de hyppigst nevnte Paul Klee, Kandinskij, Kurt Schwitters, Bauhaus-bevegelsen, Emil Nolde, Karl Hofter, Max Beckmann og Georg Grosz. Bøker av Ernst Toller, Arnold Zweig, Jakob Wassermann, Lion Feuchtwanger, Arnolt Bronnen, Leonhard Frank, Emil Ludwig og Alfred Neumann ble avferdiget som ikke skikkelig germanske. I 1930 ledet kampforbundet en kampanje mot Ernst Barlach og Käthe Kollwitz' slik omtalte «hat-kunst» (Hetzkunst).
I 1934 ble foreningen oppløst og likesom riksforbundet «Deutsche Bühne», sammenfattet til den nasjonalsosialistiske kulturorganisasjon («NS-Kulturgemeinde»). Samtidig var oppløsningsprosessen å se i sammenheng med opprettelsen av «Dienststelle Rosenberg» (DRbg), det senere «Amt Rosenberg» (ARo).
Guno Berenstein
Han representerte Nederland under Sommer-OL 1988 i Seoul, der han ble nummer 14 i ekstra lettvekt.
Mela kraftverk
Mela kraftverk er et vannkraftverk i Snåsa kommune i Trøndelag.
Det utnytter et fall på 260 meter fra Movatnet.
Installert effekt er 3,74 MW fra en peltonturbin. Årsproduksjon er 12,7 GWh.
Raghupati Raghava Raja Ram
Raghupati Raghav Raja Ram, noen ganger kalt Ram Dhun, er en populær «bhajan» (hinduistisk andaktsang), og var en av Mahatma Gandhis favoritter. Teksten er skrevet av fra et episk indisk dikt, Ramayana av Lakshmanacharya.
Mela kraftverk
Kraftverket eies av Småkraft AS gjennom selskapet Småkraft Green Bond 1 AS.
Raghupati Raghava Raja Ram
Saltmarsjen
Den versjonen som er mest vanlig ble tonesatt av Vishnu Digambar Paluskar, og ble sunget av Gandhi og hans tilhengere da de gikk den 241 kilometerlange saltmarsjen til Dandi.
I populærkulturen
Sangen er brukt i flere filmer. Raghupati Raghava Raja Ram har vært sunget flere kjente sangere. Pete Seeger brukte den i sitt album Strangers and Cousins (1964). Sangen var et viktig motiv i Bollywood-film fra 2006 Lage Raho Munna Bhai, og er omtalt i filmen Gandhi, My Father. Den har også vært brukt i videospillet Grand Theft Auto: Liberty City Stories.
Kaffistova
Kaffistova er et serveringssted som blant annet selger kaffe og middag. Begrepet oppsto på 1800-tallet som navn på en kafé/et serveringssted. Mange Kaffistover har vært i drift i privat regi.
Kaffistovene som var eid av lokal- og fylkeslag i Noregs Ungdomslag og Noregs Mållag har profilert seg med nynorsk skriftmål, alkoholfrie lokaler og tradisjonell norsk mat.
Historie
Den første kaffistova i regi av lokal- eller fylkeslag i Noregs Ungdomslag og Noregs Mållag åpnet i Kristiania høsten 1901, og i årene som fulgte ble «Kaffistova» etablert som serveringssted for landsungdom i alle de største norske byene. Kaffistova i Bergen ble etablert i 1903, Kaffistova i Trondheim i 1906. Kaffistova i Mosjøen ble etablert i Sjøgata i 1906 under navnet «Bondekaffistova». Kaffistova i Skien startet driften i juli 1915.
Ved å tilby innflyttere og tilreisende et hjem i byen, hvor folk kunne kjenne seg trygge, ble kaffistovene en suksess som trakk til seg landsungdom og som ga inntekter til ungdomslag og mållag. For mange var det viktig at det fantes serveringssteder som ikke solgte alkohol. På det meste fantes det 130 kaffistover på 90 ulike steder i Norge. Bare i Oslo var det minst seks stover.
Kaffistova i 2020
I 2020 er det kaffistover i Gjøvik (nå i privat drift) og Oslo. Kaffistovene samarbeidet lenge gjennom tjenesteorganisasjonen Norske kulturbygg (som tidligere het «Norske Lagsbruk», avviklet 2011); mange av dem var knyttet til hotell med navnet Bondeheimen. Det var for eksempel tilfellet med Hotell Bondeheimen i Oslo (Rosenkrantz' gate). Historisk sett har de aller fleste Kaffistovene vært eid av lokallag eller fylkeslag i Noregs Ungdomslag eller Noregs Mållag.
Ali Idir
Ali Idir (født 22. desember 1966) er en algerisk judoka.
Han representerte Algerie under Sommer-OL 1988 i Seoul, der han ble nummer 14 i ekstra lettvekt.
James Purdon Martin
James Purdon Martin (født 11. juni 1893 i Ulster, død 1984 i London) var en britisk medisiner og genetiker.
I 1941 publiserte han sammen med Julia Bell studien «A pedigree of mental defect showing sex-linkage». Studien beskrev en familie hvor elleve mannlige medlemmer i to generasjoner var sterkt utviklingshemmede. Ingen av mødrene var utviklingshemmet. [4] På bakgrunn av dette banebrytende forskningsarbeidet ble syndromet lenge benevnt «Martin-Bell Syndrome». Tilstanden er i dag kjent som Fragilt X-syndrom, og er den vanligste formen for arvelig utviklingshemning.
Sabarmati ashram
Sabarmati ashram (også kjent som Gandhi ashram, Harijan ashram, eller Satyagraha ashram) er et ashram som ligger i Sabarmati, en forstad til Ahmadabad i Gujarat, ved bredden av Sabarmati-elven, seks km fra rådhuset som var en av de boliger som Mohandas Karamchand Gandhi, vanligvis kalt Mahatma Gandhi brukte som sin bolig i omtrent tolv år sammen med sin kone, Kasturba Gandhi.
Historie
Gandhis ashram i India ble opprinnelig etablert i Kocharab Bungalow den 25. mai 1925, en bungalow som tilhørte Jivanlal Desai, en advokat og en av Gandhis venner. På den tiden ble dette ashram kalt Satyagraha Ashram. Men Gandhi ønsket å gjennomføre ulike aktiviteter som jordbruk og husdyrhold, i tillegg til andre sysler og trengte et mye større område med dyrkbart land. Derfor flyttet han to år senere, den 17. juni 1917 til et område på tretti-seks dekar ved bredden Sabarmati-elven, og dette ble kjent som Sabarmati Ashram.
Det antas at dette er et av de gamle ashramområdene som hadde tilhørt Dadhichi Rishi som hadde «donert sine bein for en rettferdig krig». Hans viktigste ashram lå i Naimisharanya i nærheten av Lucknow, Uttar Pradesh. Dette Sabarmati-ashram lå mellom et fengsel krematoriet og Gandhi mente at en satyagrahi har alltid hadde behov for å gå til begge steder. Mahatma Gandhi sa: «Dette er det rette sted for våre aktiviteter, å søke etter sannheten og utvikle fryktløshet, for på den ene side ligger et fengsel og på,den andre side Moder Jord.
Stedet i dag
Dette Ashram er nå museum, Gandhi Smarak Sangrahalaya. Det hadde opprinnelig ligget i Hridaya Kunj, Gandhi's egen hytte i Ahramet og ble flyttet i 1963 til museet. Dette museet er tegnet av arkitekten Charles Correa. Gandhjs hytte ble deretter plassert inn i den godt utformede og den godt møblerte museumsbygning som ble innviet av Indias statsminister Jawaharlal Nehru den 10. mai 1963. Andre bygninger og områder innenfor ashram er:
Pavel Botev
Pavel Botev (født 19. oktober 1963) er en bulgarsk judoka.
Han representerte Bulgaria under Sommer-OL 1988 i Seoul, der han ble nummer 14 i ekstra lettvekt.
Konsekvenser av global oppvarming
Konsekvenser av global oppvarming er mange og alvorlige. Både for mennesker og miljø forventes store forandringer frem mot 2100 og etter den tid. Den pågående globale oppvarmingen er forventet å gi betydelig høyere globale gjennomsnittstemperaturer i forhold til førindustrielle verdier. Dette har, og vil få, konsekvenser som havnivåstigning, tilbaketrekning av isbreer, endring av klimasoner, vegetasjonssoner og habitater, endringer av nedbørsmønstre, sterkere eller hyppigere ekstremvær som for eksempel flom, stormer og tørke, samt spredning av parasitter og tropiske sykdommer. Dette igjen gir menneskelige utfordringer som usikkerhet for matforsyning, tilgang til vann, tap av levebrød, skader på infrastruktur og at folk ufrivillig må forlate land og regioner som blir spesielt utsatt.
Selv om karbondioksid (CO2), som er den mest betydelige klimagassen forårsaket av menneskelige utslipp, ikke er en spesielt kraftig klimagass, er den årsak til at såkalte tilbakekoblingsmekanismer gjør seg gjeldende. I sum forsterker disse virkningen av klimagassene forårsaket av menneskelige aktiviteter, noe som fører til økende virkninger på lang sikt. Noen av disse kan være irreversible på en menneskelig tidsskala. Dette gjelder blant annet smelting av Grønlandsisen og tap av is i Antarktis. Dermed kan fremtidig reduksjon av klimagassutslipp ikke nødvendigvis føre til at havnivået går tilbake til nivået det hadde i førindustriell tid. Det er også bekymring for at den pågående globale oppvarmingen kan utløse tilbakekoblingsmekanismer som får brå og alvorlige konsekvenser (vippepunker). Usikkerhetene rundt dette er store, men jo større fremtidig global temperaturøkning, desto større regner en med at risikoene blir.
Mens det er utbredt vitenskapelig enighet om årsakene til global oppvarming, som er hovedsakelig menneskelige utslipp av klimagasser, er konsekvensene mer usikre. Noen av konsekvensene, spesielt for biologiske systemer, kan en allerede observere, mens andre kun er prognoser for fremtiden. Klimaendringene skjer samtidig med andre miljø- og ressursproblemer, og dette samspillet er forventet å bli spesielt utfordrende. Utallige studier og mye forskning gjøres rundt dette, og FNs klimapanel (engelsk: Intergovernmental Panel on Climate Change, forkortet IPCC) har på vegne av verdens regjeringer fått i oppdrag å sammenfatte denne kunnskapen. Deres oppgave er blant annet å vurdere graden av sikkerhet for forskningsfunnene. Ut fra dette gir de anbefalinger til verdenssamfunnet om hva som kan og bør gjøres for å begrense klimaendringene og konsekvensene av dem.
Begrepsavklaringer – konfidens og sannsynlighet
Klimapanelets femte hovedrapport kvantifiserer (uttrykker i målbare størrelser) usikkerhet for å få frem graden av sikkerhet i sentrale funn. Dette er basert på forfatternes vurderinger av de vitenskapelige resultatene. Den samme terminologien brukes i den amerikanske rapporten Climate Science Special Report: Fourth National Climate Assessment, og flere andre. De to klassifiseringene er:
Hvert nøkkelfunn er basert på forfatternes (oppgitt i referanselisten) vurdering av vitenskapelig belegg og faglig enighet. Konfidensgraderingen (konfidensnivå) gir en kvalitativ sammenfatning av forfatternes vurdering av gyldigheten av et funn, som bestemmes av en vurdering av belegg og enighet. Hvis usikkerheter kan kvantifiseres som sannsynlighet, kan det karakteriseres ved hjelp av språklige uttrykk for sannsynligheten eller en mer presis presentasjon av sannsynlighet.
Følgende betingelser brukes til å beskrive foreliggende vitenskapelig belegg: begrenset, middels eller robust, og for graden av faglig enighet: lav, middels eller høy. Dette er illustrert i tabellen med styrken av belegg stigende fra venstre mot høyre og enighet stigende nedenfra og opp. Konfidensnivå er uttrykt ved hjelp av fem klasser; veldig lav konfidens (hvit i tabellen), lav konfidens (lys gul i tabellen), middels konfidens (gul i tabellen), høy konfidens (lys grønn i tabellen) og veldig høy konfidens (grønn i tabellen), og satt i parentes i slutten av setningene i rapportene fra Klimapanelet. Konfidens øker fra nedre venstre hjørne mot øverste høyre hjørne i tabellen. Generelt er et belegg mest robust når det er flere, konsistente uavhengige funn av høy kvalitet.
Følgende termer har blitt brukt til å indikere den vurderte sannsynligheten i klimapanelets femte hovedrapport og Climate Science Special Report: Fourth National Climate Assessment, og er gjengitt i denne artikkelen i anførselstegn:
Tilleggsbegrep som også brukes: «ekstremt sannsynlig»: 95–100 %, «mer sannsynlig enn usannsynlig» >50–100 %, «mer usannsynlig enn sannsynlig» 0–<50 % og «ekstremt usannsynlig» 0–5 %.
Denne artikkelen bruker de samme begrepene som er forklart i dette avsnitt.
Observerte endringer av fysiske systemer
Det finnes mange bevis for at klimaet på jorden har blitt varmere siden begynnelsen av 1900-tallet. Data viser at temperaturer over land og hav, samt havnivået øker, samtidig som isbreer trekker seg tilbake og jordkloden samlet sett har mindre snø og arktisk sjøis enn tidligere. Dette er endringer en kan forvente i en varmere verden.
Atmosfæren
Atmosfærens innhold av karbondioksid (CO2) var 390,5 parts per million (ppm) i 2011. Dette er 40 % mer enn i 1750. Siden 2011 har CO2-konsentrasjonen passert 400 ppm. Dette er den høyeste konsentrasjonen de siste tre millioner år av jordens historie. Det forventes at fortsatte økninger frem mot 2100 og etter, vil gi CO2-nivåer høyere enn på titalls til hundretalls millioner år. For øvrig er årlige utslipp av CO2 på rundt 10 milliarder tonn.
Det er også svært sannsynlig at global luftfuktighet både nær bakken og i troposfæren har økt siden 1970-årene. Vanndamp i atmosfæren er den viktigste drivhusgassen.
Jordens strålingsbudsjett er sentralt for endring av klimasystemet. Gjennomsnittlig observeres en oppvarming av jordens overflate og kjøling av atmosfæren, noe som er balansert av den hydrologiske syklusen og oppvarming. Romlig og tidsmessig energibalanse på grunn av stråling og latent varme er drivkraften bak den generelle sirkulasjonen i atmosfæren og havene. Menneskelig klimapåvirkning skjer hovedsakelig gjennom endringer av komponentene i jordens strålingsbudsjett.
Strålingsbudsjettet i toppen av atmosfæren består av absorpsjon av solstråling av jorden, denne utgjøres av forskjellen mellom innkommende og reflektert solstråling ved toppen av atmosfæren, samt den termiske strålingen som sendes ut til rommet. Innkommende solstråling i toppen av atmosfæren er globalt rundt 340 W/m² for hele jorden. Reflektert solstråling fra toppen av atmosfæren og ut i verdensrommet er rundt 100 W/m² og dermed er det 240 W/m² av solens innkommende stråling som blir absorbert av jorden. Oppvarming av jordoverflaten gir varmestråling utover, og den strålingen som forlater jordens atmosfære er på rundt 239 W/m². Den globale oppvarmingen forårsaket av ubalansen mellom stråling inn og ut ved toppen av atmosfæren er 0,6 W/m². Dette er basert på måledata fra 2005 til 2010.
Vær og klima
For å vurdere historiske endringer av jordens klima (paleoklima) bruker forskere ulike indirekte data. Kilder til indirekte data er historiske opptegnelser, for eksempel dagbøker, årringer i trær, koraller, fossilt pollen, iskjerner fra isbreer og sedimenter i sjøen.
Anslag tyder på endringer i hyppighet og intensitet av noen ekstreme værhendelser. Konfidens for anslagene varierer over tid. Globalt sett holdes det for «svært sannsynlig» at antallet kalde dager og netter har blitt færre, mens varme dager og netter «svært sannsynlig» har blitt hyppigere. Det er også «sannsynlig» at antallet hetebølger i store deler av Europa, Asia og Australia har økt. I tillegg har det vært endringer i andre typer ekstremvær, som flom, tørke og sykloner. Disse endringene er vanskeligere å relatere til klimaendringer (lav konfidens), dette skyldes delvis mange påvirkende faktorer og at langtidsmålinger mangler.
Det er «sannsynlig» at hendelser med store nedbørsmengder over land i flere regioner har økt siden 1950. Tallene er sikrest for Nord-Amerika og Europa, der det har vært «sannsynlig» økning i enten frekvensen eller intensiteten av kraftig nedbør.
Når det gjelder tørke har det vært en global trend med mer tørke siden midten av 1900-tallet (lav konfidens). Noen viktige regionale endringer er at frekvensen og intensiteten av tørke «sannsynligvis» har økt i Middelhavsområdet og Vest-Afrika. Den har «sannsynligvis» blitt redusert i sentrale deler av Nord-Amerika og Nordvest-Australia siden 1950.
Kryosfæren
Kryosfæren består av de områdene på jorden som er dekket av snø eller is. Kryosfæren er endret ved redusert utbredelse av havis i Arktis, reduksjon av alpine isbreer og mindre snødekke på den nordlige halvkule.
Iskappen over Antarktis har mistet is de siste årtiene (2014) (høy konfidens). Årsaken er akselerert hastighet for bretunger (høy konfidens). Gjennomsnittlige tap av is fra Antarktis økte «sannsynligvis» fra 30 (intervall -37–+97) milliarder tonn per år i perioden 1992–2001, til 147 (72–221) milliarder tonn per år i perioden 2002–2011. Antarktis bidro dermed i årene 2002–2011 til en havnivåstigning på 0,40 mm per år.
Utbredelsen av sjøis i Arktis har blitt redusert i årene 1979–2012, både på årlig og flerårig basis (veldig høy konfidens). Den årlige nedgangen var «svært sannsynlig» mellom 3,5 og 4,1 % per tiår, hvilket vil si mellom 0,45 til 0,51 millioner km2 reduksjon per tiår. Utbredelsen har gått ned for hver sesong. Gjennomsnittlig tykkelse av vinteris i Arktis ble redusert i årene 1980–2008 (høy konfidens), med en gjennomsnittlige nedgang «sannsynligvis» mellom 1,3 og 2,3 m.
Snødekke på den nordlige halvkule har blitt redusert i omfang (veldig høy konfidens). Satellittmålinger har vist at i perioden 1967–2012 ble snødekket «svært sannsynlig» redusert, med den største reduksjonen på 53 % i juni.
Det har vært en temperaturøkning i områder med permafrost i de fleste regioner rundt om i verden fra begynnelsen av 1980-årene (høy konfidens). Denne endringen har oppstått som en respons på høyere lufttemperatur, endret tid for tining på våren og tynnere snødekke om vinteren (høy konfidens).
Verdenshavene
Havene inneholder omtrent 50 ganger mer karbon globalt enn atmosfæren. Havet fungerer som et såkalt karbonsluk og absorberer omtrent en tredjedel av karbondioksidet som frigjøres fra menneskelige aktiviteter, dette i henhold til en artikkel publisert av Woods Hole Oceanographic Institution. Over en periode på hundre år har havet vært i stand til å oppta inntil 90 % av de menneskeskapte CO2-utslippene. Imidlertid fører ulike virkninger til at havenes evne til å ta opp CO2 minker med stigende temperaturer og økende atmosfærisk CO2-konsentrasjon. Hvor mye kapasiteten reduseres er vanskelig å kvantifisere. I et scenario med en kraftig økning av utslippene ut gjennom det 21. århundre, er andelen som vil tas opp bare på rundt 22 %. Bare med et fremtidsscenario med sterke klimagassreduksjoner øker andelen som kan tas opp, dette i henhold til en artikkel i Science i 2015.
Global oppvarming har ført til at havnivået har steget. Hovedårsakene er volumøkning av vannmassene på grunn av økt temperatur, samt tilførsel av vann fra smeltende isbreer og iskapper. Et annet bidrag er redusert vann i reguleringsmagasiner og nedtapping av grunnvannsreservoarer. Det gjennomsnittlige globale havnivået har økt med 0,19 m i perioden 1901–2010. Det er «svært sannsynlig» at gjennomsnittlig havnivåstigning i denne perioden var 1,7 mm per år, men at veksthastigheten «svært sannsynlig» økte til 3,2 mm per år på slutten av perioden. En lignende stor økning fant «sannsynlig» også sted mellom 1920 og 1950.
Mer enn 90 % av den energien som er akkumulert i klimasystemet mellom 1971 og 2010 er lagret i havet (høy konfidens). Globalt sett er oppvarmingen av havet størst nært overflaten, og de øverste 75 m er varmet opp 0,11 °C per tiår i årene 1971 til 2010. Det er «så godt som sikkert» at havet ble oppvarmet i de øverste lagene av havet fra overflaten og ned til 700 m fra 1971 til 2010, og «sannsynligvis» også oppvarmet fra 1870-årene og frem til 1971. Videre er det «sannsynlig» at havet også i dybden fra 700 til 2000 m ned ble oppvarmet fra 1957 til 2009, og det nederste laget fra 3000 m dybde og ned til bunnen fra 1992 til 2005.
Karbondioksid reagerer med sjøvann og danner karbonsyre, noe som bidrar til forsuring av havene. Måleverdiene har gått ned fra en pH på 8,16 i 1750 til en pH på 8,05 i 2014 (høy konfidens). Dette tilsvarer en økning i surhet på 26 % målt som hydrogenionekonsentrasjon. Hastigheten som forsuringen av havet skjer med, er den raskeste på minst de siste 66 millioner år av jordens historie (middels konfidens).
Endringer i de fysiske systemene som kan føre til større forstyrrelser
Klimapanelets oppsummering av viktige generelle risikofaktorer er sammenfattet ved hjelp av fem sammenkoblede punkter. Disse gir utgangspunkt for vurdering av farlige menneskeskapte forstyrrelser av klimasystemet. Risikoen for hver av disse blir oppdatert på grunnlag av forskningsresultater og ekspertvurderinger.
Klimapanelets fem sammenknyttede grunner til bekymring
Alle temperaturer i punktene over er relatert til endring av global gjennomsnittstemperatur i forhold til årene 1986–2005 (omtalt som «nylig»).
Forventede fremtidige endringer i fysiske systemer
Fortsatt utslipp av klimagasser vil føre til at trendene med oppvarming og endringer i alle deler av klimasystemet fortsetter videre. Disse endringene vil være langvarige, men også øke sannsynligheten for store og irreversible endringer som vil ha konsekvenser for både mennesker og økosystemer. For å forutsi hvor store endringer som kan komme brukes ulike klimamodeller, der noen er enkle og andre svært avanserte. I tillegg må det gjøres antagelser om fremtidens utslipp av klimagasser. Til dette benytter FNs klimapanel noen hovedscenarier for fremtidig utvikling.
Pådrivere
Ytterpunktene som scenariene beskriver er én fremtid med sterke begrensninger i utslipp av klimagasser (RCP2.6), og én med store fremtidige utslipp (RCP8.5). Det er også to mellomliggende scenarier, medium–lav (RCP4.5) og medium–høy (RCP6). RCP2.6 representerer en fremtid der global oppvarming «sannsynlig» vil komme under 2 °C av førindustriell verdi i 2100. Dette scenariet krever at klimagassutslippene blir negative innen 2100, altså at klimagasser tas ut av atmosfæren. For scenario med store utslipp av klimagasser (RCP8.5), og noen av de midlere scenariene, vil trolig 2,0 °C overstiges (høy konfidens) innen 2100. For RCP8.5 er intervallet for temperaturstigningen 2,6–4,8 °C. Spektret i temperaturanslagene gjenspeiler for det første delvis valg av utslippsscenario, og for det andre den såkalte klimafølsomheten, som tallfester hvordan klimasystemet vil respondere, blant annet på grunn av tilbakekoblingsmekanismer.
Noen effekter av global oppvarming er av en slik natur at de igjen påvirker omfanget av den global oppvarmingen. Dette er kjent som tilbakekoblingsmekanismer. En tilbakekobling er et fenomen der en forstyrrelse av én størrelse forårsaker endring i en annen, og endringen i den andre fører til en ytterligere endring i den første. En negativ tilbakekobling er en tilbakekobling der den første forstyrrelsen svekkes av endringene den forårsaker. En positiv tilbakekobling er en der den første forstyrrelsen blir forsterket. Den opprinnelige forstyrrelsen kan enten være et eksternt pådriv eller oppstå som en del av intern variabilitet. Positive tilbakekoblinger kan føre til at den klimaendringen som er menneskeskapt akselererer, og endog føre jordens klimasystem over i en annen tilstand.
Vanndamp er den primære klimagassen i atmosfæren. Bidraget fra naturlig fordampning er betydelig større enn alle menneskeskapte bidrag til sammen. Hvis atmosfæren varmes opp vil mengden av vanndamp øke. En økning i vanndampinnholdet vil føre til at atmosfæren varmes ytterligere opp, oppvarmingen fører til at atmosfæren kan holde på enda mer vanndamp, som igjen fører til enda mer oppvarming, altså en positiv tilbakekobling. Dette vil fortsette videre til andre prosesser stopper prosessen og likevekt oppstår.
Vær og klima
Det er «sannsynlig» at den globale gjennomsnittlige temperaturøkningen på jordoverflaten for perioden 2016–2035 vil ligge mellom 0,3 °C og 0,7 °C, relativt til perioden 1986–2005 (middels konfidens). Forutsetningene for dette er at det ikke oppstår betydelige endringer av solstrålingen, eller at det kommer store vulkanutbrudd som vil gir midlertidig nedkjøling.
Hvor fort globale klimagassutslipp vil forandre seg og hvilket scenario for slike utslipp verden følger vil fra midten av det 21. århundre ha innvirkning på den globale gjennomsnittstemperaturen. Prognoser viser at det er «sannsynlig» at den globale temperaturøkningen i gjennomsnitt for perioden 2081–2100 vil overstige 1,5 °C for scenariene med medium til store klimagassutslipp (RCP4.5, RCP6.0 og RCP8.5) (høy konfidens), og overstige 2 °C for scenariene med store utslipp (RCP6.0 og RCP8.5) (høy konfidens). Dette er også relativt til gjennomsnittet i perioden 1850–1900.
Det er «så godt som sikkert» at det på de fleste steder vil bli flere tilfeller av ekstrem varme og færre tilfeller av ekstreme kulde. Det forventes at det blir flere, lengre og mer intensive perioder med ekstrem varme.
Global temperatur vil nå en ny likevekt, men dette vil ta flere århundre eller årtusener selv om strålingspådrivet stabiliseres. En stor del av klimaendringene er i stor grad irreversible målt i et menneskelivs tidsskala, med mindre det gjennomføres opptak av menneskeskapte klimagasser fra atmosfæren over en lengre periode.
Det er «så godt som sikkert» at global nedbør på lang sikt vil øke samtidig som global gjennomsnittlig overflatetemperatur øker.
Endringer av gjennomsnittlig nedbør vil få store regionale variasjoner ved et scenario med store klimagassutslipp (RCP8.5). Noen regioner vil få en øking, andre regioner vil oppleve nedgang og noen vil ikke oppleve betydelige endringer. Generelt vil høye breddegrader «svært sannsynlig» få større nedbørsmengder ved scenario RCP8.5. Mange tørre områder på midlere breddegrader og subtropiske regioner, samt områder med steppeklima, vil «sannsynligvis» oppleve mindre nedbør. Flere områder med fuktig klima på midlere breddegrader vil trolig oppleve mer nedbør ved slutten av dette århundret, gitt scenario RCP8.5. Dette har blitt omtalt som «våtere blir våtere og tørrere blir tørrere».