cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Tysk
Russland
Tyskere ble invitert til å slå seg ned i Russland på 1700-tallet. Her slo de seg ned i to hovedområder; Sør-Ukraina var nylig erobret fra Tyrkia, og var krigsherjet og folketomt. Et annet hovedområde var områdene ved Midtre Volga, rundt byen Saratov, og her slo de såkalte volgatyskerne seg ned. Mindre grupper fantes også andre steder, for eksempel rundt St. Petersburg, på Krim og i Nord-Kaukasus. En spesiell gruppe var de såkalte Wolhyniendeutsche, som bodde helt i vest i riket, i dagens Hviterussland. Alle gruppene ble imidlertid deportert til Sibir i forbindelse med det tyske angrepet i 1941, og i dag finnes det et stort antall tyskere i Sibir og i Kasakhstan. I det førrevolusjonære Russland var tysk mye brukt i de vestlige byene og av borgerskapet. For eksempel var flertallet av tsartidens diplomater og offiserer i Russland tysktalende.
Tysk som fremmedspråk
I løpet av 1800-tallet overtok tysk for latin som det dominerende internasjonale vitenskapelige språket. Stanford universitet i California, grunnlagt i 1891, har sitt motto på tysk: «Die Luft der Freiheit weht» («frihetens luft blåser»). Da Universitetet i Oslo feiret sitt 100-årsjubileum i 1911 var tysk det felles akademiske språket. Tysk var første fremmedspråk i sentraleuropa (der det ikke var morsmål), de baltiske statene, Finland, Sverige, Danmark, Norge, Nederland, Serbia og den nordøstre delen av Italia.
Status
Tysk er et av EUs offisielle språk og et av de tre arbeidsspråkene, og er det mest utbredte språk i Europa uten Russland. Det er det tredje mest utbredte fremmedspråk på verdensbasis.
I land som Polen, Tsjekkia, Slovakia, Ungarn, Slovenia, Kroatia og Romania kommer man ennå i dag ofte lengre med tysk enn med engelsk. Tyrkia har store tyskkunnskaper i befolkningen, noe som skyldtes mange gjestearbeidere i Tyskland.
Høytysk og dialekter
Det tyske standardspråket ble til på 1500-tallet, og ofte har Martin Luthers bibeloversettelse blitt sett på som opprinnelsen til det felles skriftspråket. Hans standard er basert på et kompromiss mellom dialektene i Sachsen og Bayern. Før dette ble det også skrevet litteratur og sakprosa, men da ble det gjerne skrevet på ulike dialekter. Standardspråket slik det har blitt brukt etter 1700, kalles «Neuhochdeutsch», nyhøytysk. Standardtysk kalles i dagligtale «Hochdeutsch» – høytysk.
Dialektene er imidlertid svært ulike, både i uttale, grammatikk og ordforråd. Nord for den såkalt Benrath-linja betegnes dialektene som nedertysk, eller plattysk. Nedertysk er svært ulikt høytysk, og høytysk ble tidligere lært som et fremmedspråk i nord. I dag er bruken av nedertysk svært begrenset, det høres kun i landdistriktene. Folkemålet i hovedstaden Berlin er i dag høytysk med noen nedertyske innslag, og berlinerne er kjent for å utelate dativ til fordel for akkusativ. De bruker også det nordtyske «ick» i stedet for «ich» (jeg).
Dialektene i Mellom-Tyskland, blant annet i Luxembourg, Rhinland, Hessen, Thüringen og Sachsen kalles «Mitteldeutsch» – mellomtysk. Siden disse ligger noe nærmere standardspråket, har de kunnet eksistere bedre side om side med skriftspråket. Dialekter som Kölsch (fra Köln) og sächsisch (fra Sachsen) har blitt brukt mye i rocketekster osv., og er godt kjent og rimelig godt forstått av alle.
Dialektene i sør kalles overtysk, som snakkes i ulike dialekter: Alemannisk i Baden-Württemberg, Sveits, Vorarlberg i Østerrike og Alsace/Alsace, frankisk i den nordlige halvparten av Bayern og bairisk i det sørlige Bayern, det meste av Østerrike (østerriksk) og Sør-Tirol. Noen av dialektene oppviser svært alderdommelige trekk, mest utpreget i fjelldialektene i Wallis/Valais i Sør-Sveits og Nord-Italia. Bruken av dialekter er svært utbredt i sør. I Sveits snakker absolutt alle dialekt, og dialektbruken er også svært utbredt i Østerrike, Bayern og deler av sørvest. Disse dialektene blir derimot dårlig forstått av andre tysktalende, og jo lenger sørfra dialekten kommer, jo dårligere blir den forstått.
Andon Bedros IX Hassunian
Andon Bedros IX Hassunian (fornavnet tilsvarer norsk Antonius Peter, ofte gjengitt med fransk Antoine-Pierre, etternavnet skrives også Hasoun, Hassun eller Hasounean; armener, født 15. juni 1809 i Konstantinopel i Det ottomanske rike, død 28. februar 1884 i Roma) var en av den katolske kirkes kardinaler. Han ble armensk-katolsk erkebiskop av Konstantinopel (og dermed primas for armenerne) 1846, og da den armensk-katolske kirkes hierarki ble nyordnet, patriark av Kilikia (med residens i Konstantinopel) 1866–1881.
Tysk
Høytysk og dialekter
Standardiseringen har vunnet fram i tiden etter andre verdenskrig. Dette skyldes selvsagt TV og trykte medier, men i tillegg kommer det store antallet flyktninger fra tidligere tysktalende områder i Polen, Tsjekkia, Serbia, Baltikum og så videre. Disse flyktningene var fremmede for den stedlige dialekten, og dermed måtte mange mennesker bruke mye høytysk i dagliglivet. Man hører ofte at «den beste tysken» snakkes i Hannover. Hannoveranerne har imidlertid forlatt sin opprinnelige nedertyske dialekt og har lært seg standardtysk til fingerspissene. Også språket i byer som Hamburg, Kiel og Münster regnes ofte som «fint». Dialekter med lav status er for eksempel dialektene i Sachsen og i Rhinland.
I Alsace/Alsace, som ble fransk i 1648, snakker store deler av befolkningen ennå den gamle, alemanniske dialekten, nokså lik den som snakkes i Baden på andre sida av Rhinen, kun ispedd en del franske ord. Når elsasserne trenger et standardspråk, bruker de imidlertid fransk, og høytysk brukes lite.
Andon Bedros IX Hassunian
Episkopalgenealogi
Hans episkopalgenealogi er:
Tysk
Høytysk og dialekter
I Luxembourg brukes det en mellomtysk dialekt som minner om den i Moseldalen. I 1984 fikk den skrevne formen av denne dialekten offisiell status i Luxembourg ved siden av høytysk og fransk.
I den italienske provinsen Sør-Tyrol snakker et flertall av befolkningen en tirolsk dialekt. Her tones imidlertid regionalismen ned, og sydtirolerne understreker sitt språklige og kulturelle fellesskap med Østerrike.
Slektskap med andre språk
Tysk tilhører den germanske språkfamilien, og sammen med engelsk, frisisk og nederlandsk klassifiseres det som vestgermansk. Frisisk blir ofte kalt en tysk dialekt, men er egentlig nærmere i slekt med engelsk.
Det nederlandske språket er imidlertid en nærmere slektning. I dag er det en klar og distinkt forskjell mellom høytysk og standardnederlandsk, de to er ikke dialekter av hverandre, og de er i sin muntlige form ikke umiddelbart gjensidig forståelig. Dersom man ser på dialektene, er det imidlertid en mer flytende overgang. Nederlandsk, nedertyske dialekter og høytysk utgjør et dialektkontinuum, og de nedertyske dialektene i Nordvest-Tyskland ligger svært nært opp til dialektene i den østlige og sørøstlige delen av Nederland. Siden også standardnederlandsk blir mer utbredt i hele Nederland, blir også statsgrensen langsomt til en skarpere språkgrense.
Jiddisch er et språk basert på tysk. I middelalderen og rundt reformasjonen ble jødene kastet ut av storbyene i Sør-Tyskland og dro da østover til Polen, Litauen, Hviterussland og det vestre Ukraina. I isolasjon utviklet så jiddisch mange særtrekk, og blir ofte sett på som et eget språk. På grunn av jødeutryddelsen og den senere utvisningen av jøder fra østeuropeiske land, hvor jiddisch var mest brukt, er jiddisch i dag et språk som brukes lite. I byer som New York og Montréal brukes jiddisch i noen jødiske miljøer, det snakkes også en del i Russland. I de opprinnelige områdene i Ukraina, Hviterussland, Litauen og Polen er det imidlertid svært få som kan det.
Sammenligning med andre germanske språk
Merk at dette er en sammenstilling av ordenes etymologi, og at deres betydninger kan ha endret seg over tid.
Substantiver, deres artikler og kasus
Substantivene i tysk skrives alltid med stor forbokstav: Ich habe eine Freundin. («Jeg har ei venninne.»). Videre deles substantivene i tre kjønn: maskulinum, femininum og neutrum. De substantivene som slutter med -ung, -schaft, -heit eller -keit er hunkjønnsord, mens endinger som -chen eller -lein er intetkjønn. Hankjønn derimot har etter sigende bare én fast endelse; -ismus (isme). Når det gjelder yrkeslivet, er det fastlagt å vite om det er en kvinnelig eller en mannlig yrkesutøver. For eksempel der Arzt (mannlig lege), die Ärztin (kvinnelig lege). (Omlyd oppstår oftest når det er en a i substantivet)
I tillegg har man fire kasus: nominativ, akkusativ, dativ og genitiv.
I tysk er det substantivene, pronomenene, adjektivene og artiklene (determinativene) som bøyes i kasus. Da en del kasusendelser gjennom språkhistorien er gått tapt, fungerer determinativet/artikkelen i moderne tysk som egentlig kasusmarkør. Det vil si at det er artikkelen som i hovedsak forandrer seg for å markere sin kasus. I «ein Hund» (en hund), markerer artikkelen ein (en) at substantivet Hund (hund) er i nominativ, mens einen viser at substantivet («Hund») er i akkusativ i «Ich habe einen Hund».
Dessuten etterfølges ulike preposisjoner av ulike kasus. En endring i preposisjon kan da medføre en annen kasusbruk. Det vil si: til tross for at det egentlig er et indirekte objekt, og følgelig i utgangspunktet settes i dativ, er det noen preposisjoner som styrer akkusativ. Dermed kan det indirekte objektet ende opp med å stå i akkusativ, som i eksempelvis «Ich habe ein Geschenk für dich». I denne setningen er ein Geschenk direkte objekt, og står i akkusativ, men det gjør det indirekte objektet (dich) også. Dette er fordi at etter preposisjonen für, brukes akkusativformen til tross for at det er snakk om indirekte objekt. I den første setningen nedenfor, står det indirekte objektet i dativ etter hovedregelen fordi man bruker dativsformen etter preposisjonen mit. I den andre setningen står derimot det indirekte objektet i akkusativ fordi man bruker akkusativsformen etter preposisjonen gegen.
Nominativ
Nominativ brukes for subjektet i setningen, samt for subjektspredikativen.
eks. «Ich bin Norweger.» («Jeg er en nordmann.»)
Ingen preposisjoner styrer nominativ.
Akkusativ
Akkusativ brukes for det direkte objektet, eller setningsobjektet.
eks. «Ich kenne einen Norweger.» («Jeg kjenner en nordmann.»)
Preposisjoner der akkusativ etterfølger:
Etter preposisjonene an, auf, hinter, in, neben, über, unter, vor, zwischen kan både akkusativ og dativ etterfølge. Hvis det er handling, eller bevegelse skal det være akkusativ. Dersom det er stedet det handler om, er det dativ. (Se eksempel under:)
«Das Buch steht auf dem Tisch» - dativ: «boka står (op)på bordet» → det snakkes om HVOR bøkene står, altså STED. Bøkene er ikke i noen bevegelse av noe slag; de står på bordet.
«Ich stelle das Buch auf den Tisch» - akkusativ: «jeg setter/legger boka på bordet» → det snakkes om at noen utfører en HANDLING. Bøkene er i bevegelse; de settes på bordet.
Dativ
Dativ brukes typisk på det indirekte objektet.
Preposisjoner der dativ etterfølger: aus, bei, mit, nach, seit, von, zu.
«Das Buch steht auf dem Tisch» - dativ: «boka står (op)på bordet» → det snakkes om HVOR bøkene står, altså STED.
«Ich stelle das Buch auf den Tisch» - akkusativ: «jeg setter/legger boka på bordet» → det snakkes om at noen utfører en HANDLING.
Genitiv
I moderne tysk dagligtale blir genitiv-formen gjerne erstattet av dativ sammen med vanlige preposisjoner. Derimot legger den skriftlige tradisjonen svært stor vekt på en korrekt bruk av genitiv.
Genitiv brukes mest til å betegne eiendomsforhold:
eks. «Ich bin der Schwager eines Norwegers.» («Jeg er en nordmanns svoger»).
I tillegg finnes det noen preposisjoner som etterfølges av genitiv: auf Grund eller også aufgrund:
«Auf Grund des Wetters hat das Flugzeug Verspätung.» («På grunn av været er flyet forsinket.»)
Determinativ
Determinativ er ord som står til et substantiv, og som på en eller annen måte bestemmer substantivets antall og tilhørighet.
For eksempel i norsk huset mitt, ei dame, et barn, den mannen.
Ubestemt determinativ
Ubestemt determinativ er der man i norsk vil si «et hus», «ei bok» og «en mann». Ein Mann på tysk, tilsvarer en mann på norsk. Ordene som er brukt i tabellen er «Mann» («mann»), «Frau» («dame/frue/kvinne») og «Kind» («barn/unge»).
Bestemt determinativ
Der man i norsk sier «huset», «boka» og «mannen», uttrykkes på tysk ved å sette artikkelen i bestemt determinativ. «Der Mann» tilsvarer «mannen» på norsk. Ordene som er brukt i tabellen er «Mann» («mann»), «Frau» («dame/kvinne/frue»), «Kind» («barn/unge») og «Leute» («folk/mennesker»).
Eiendomspronomen
Eiendomspronomen dannes ved å legge til suffikset/endelsen av eiendomspronomen med genitivpronomenet i tabellen under personlige pronomen (over)
NB: det blir de samme endelsene for dein-, sein-, ihr- osv.
For eksempel «Mit deinem Bruder» (med din bror)
eller «Mit seinem Bruder» (med sin bror)
Relativpronomen
Relativpronomen kan aldri utelates på tysk:
«Her er ballen (som) jeg fant» blir til «Hier ist der Ball, den ich fand»
Preposisjonen som normalt står sist i en leddsetning på norsk, står først, altså foran relativpronomenet på tysk:
«Byen (som) jeg bor i, er liten.» blir til «Die Stadt, in der ich wohne, ist klein.»
NB: alles, das, etwas, nichts, vieles → was
«Das ist alles, was ich sagen kann.»
Relativpronomenet forekommer også av og til i genitiv:
«Ich kenne die Frau, deren Mann gestorben ist.» («Jeg kjenner kona, hvis mann er død»)
Verb
De finitte verbformene bøyes i:
Mens de infinitte verbformene er:
Det finnes, som på norsk, et stort antall verb med sterk bøying. De ikke har endelse i preteritum 1. og 3. person entall. Oftest er det en vokalveksel i verbstammen også. To eksempler med norske paralleller er:
- «Ich singe» («jeg synger»), «ich sang» («jeg sang»), «ich habe gesungen» («jeg har sunget»).
- «Ich fahre» («jeg farer, reiser, kjører»), «ich fuhr» («jeg for, reiste, kjørte»), «ich bin gefahren» («jeg er foren, jeg har reist, jeg har kjørt»).
Tysk skiller også mellom indikativ og konjunktiv i aktiv bruk.
Konjunktiv I betegner nøytral gjengivelse («er sei krank» = «han sies å være syk»).
Dativ-Verb
Noen tyske verb krever at det direkte objektet som verbet følges av, skal stå i dativ og ikke i akkusativ. På samme måte som preposisjoner kan styre dativ, så styrer dativ-verbene også dativ. Disse er:
Eks:
«Das Buch gehört mir» («Boka tilhører meg»)
«Wir helfen deinem Bruder» («Vi hjelper broren din»)
Sideordnede konjunksjoner
«Es regnet,
und ich bleibe zu Hause»
«Er geht baden, aber ich bin krank geworden»
Subkonjunksjoner
Underordnende konjunksjoner innleder leddsetninger, og da står verbet (det personbøyde) til slutt, uansett om leddsetningen kommer først eller sist.
«Wenn du Lust hast, gehen wir ins Kino.»
«Ich weiß, dass er krank gewesen ist.»
Det er komma etter hovedsetning foran leddsetning på tysk. Dette er forskjellig fra norske kommaregler.
Setningsbygning
Tysk er et SOV-språk og et V2-språk. I en hovedsetning står det finitte verbet på andreplass i setninga (som i norsk), mens eventuelt infinitte verb står til slutt i setninga. Hvis et annet ledd enn subjektet står først, kommer subjektet etter det finitte verbet og før adverbial eller objekt
I leddsetninger står subjunksjonen (for eksempel «dass» («at»)) i første posisjonen før subjektet, og det finitte verbet kommer til slutt:
blir til
Substantivets posisjon påvirker ikke betydningen:
og har samme betydning. Normalt kommer allikevel subjektet før objektet, og å bytte om på dette innebærer ei fremheving av objektet.
I dagligspråket er dette fenomenet ikke så utpreget som i godt skriftlig tysk. For eksempel kan man høre:
mens man på skriftlig tysk insisterer på
Uttale
Tysk uttale avviker en del fra norsk.
Vokalsymboler
Man kan finne mange av de tyske lydene på dansk, og i noen dialekter på Sørvestlandet.
Diftonger
IE uttales ikke som diftong, men som en lang i (med stum e), for eksempel «Wien» [vi: n].
Konsonantsymboler
De fleste konsonanter uttales som på norsk. Et generelt unntak er de bløte konsonanter (b,d,g) som uttales hardt i slutten av et ord (p,t,k), for eksempel uttales «ab» (av) som [app], «Hand» (hånd) som [hant] og «Zweig» (kvist) som [tsvaik].
Tysk i norsk skole
Tysk som skolefag har lange tradisjoner i Norge. Tysk var på 17- og 1800-tallet det foretrukne fremmedspråket, og vitenskapelige arbeider og så videre ble gjerne utgitt på tysk. Dette var også situasjonen helt fram til mellomkrigstiden. Etter andre verdenskrig er imidlertid tysk blitt erstattet av engelsk som 1. fremmedspråk, men har frem til nå vært det viktigste andre fremmedspråket i grunnskole og videregående skole. I den siste tiden har språket imidlertid tapt terreng til fransk og spansk.
Faget er i den offentlige ungdomsskolen og den videregående skolen et valgfag. I noen privatskoler er det obligatorisk. På ungdomsskolen består valgfag som oftest av fordypning i norsk, fordypning i engelsk eller å lære (nytt) fremmedspråk (tysk, fransk, spansk eller andre). I videregående skole er det linjene studiespesialisering, musikk, dans og drama og idrettsfag som krever at elevene lærer et tredje språk i tillegg til norsk og engelsk. I 2004 var det om lag 60 % som valgte tysk.
Michael Trulsen
Michael Trulsen (født 28. desember 1989) er en tidligere norsk fotballspiller.
Trulsen ble i ung alder hentet til Fredrikstad FK gjennom Byprosjektet. Derifra var veien kort til juniorlaget, men han klarte aldri å etablere seg på førstelaget i en periode klubben opplevde sportslig suksess med seriesølv og cup-gull og det ble satset hardt på gode, utenlandske spillere.
Han fikk sin debut på toppnivå for Fredrikstad i eliteseriekampen mot Lyn sommeren 2008, men fikk kun fem seriekamper for klubben.
Før 2010-sesongen signerte han for Sarpsborg 08, der han scoret to av sine tre mål mot gamleklubben Fredrikstad. Etter begrenset med spilletid fortsatte han karrièren i Nybergsund-Trysil.
Etter et mislykket opphold i Trysil valgte Trulsen å flytte hjem til Fredrikstad for å spille under sin tidligere trener Glenn Rostad, som da hadde tatt over Østsiden.
Angrepsspilleren valgte samtidig å trappe ned og tok sivil jobb i barnehage. I 2014 fortsatte han karrièren i Lisleby under sin far Lasse Trulsen. Da faren trakk seg som trener i 2016, valgte Trulsen junior å legge fotballskoene på hylla.
Glansvannkalver
Glansvannkalver (Laccophilinae) er en underfamilie av biller og tilhører familiegruppen vannkalver.
Utseende
Glansvannkalver har en oval fasong slik som hos alle vannkalver. Hode, bryst og bakkropp danner én kurve, noe som reduserer vannmotstanden når de svømmer. Hodet er bredt og noe skovlformet, med en mer eller mindre skarp fremkant. Brystet (pronotum) er bredere enn langt. Kroppen er nokså flattrykt, mye bredere enn høy. Fasettøynene er relativt små og ikke utstående. Antennene er trådformede.
De er små, ofte bare mellom 4 og 6 millimeter lang som voksen. Larven er i sine siste larvestadier omtrent dobbelt så store.
Hunnen har alminnelige framføtter, mens hannen har brede framføtter. De er utvidet med noen sugeskåler den bruker under paring, for å holde seg fast på hunnens rygg. Bakbeina er typiske for vannkalver. Leggene (tibiae) og fotleddene (tarsene) er avflatet og utstyrt med tette frynser av lange hår som virker som årer.
Levevis
Både de voksne billene og larvene, er  rovdyr. Larvestadiene er i ferskvann. De voksne vannkalvene flyr godt og kan derfor påtreffes et stykke fra vannet. Vannkalvene svømmer raskt med symmetriske bevegelser, det vil si at begge beina i et par går framover og bakover samtidig. Glansvannkalver har ikke gjeller og er avhengige av å hente oksygen fra luften. Man kan se både voksne og larver hengende fra vannoverflaten, der bare bakkroppsspissen bryter overflatehinna. De voksne billene lagrer luft under dekkvingene.
Glansvannkalver tilhører gruppen av insekter med fullstendig forvandling (holometabole insekter), som gjennomgår en metamorfose i løpet av utviklingen. Mellom larvestadiet og det voksne stadiet er et puppestadie, en hvileperiode, der vannkalvens indre og ytre organer endres. Vannkalver lever i ferskvann både som larver og som voksne. Det eneste stadiet som er på land er puppestadiet. Når larven er fullt utvokst, kryper den på land, graver ut et kammer i løs jorden eller lignende, hvor puppestadiet tilbringes.
Systematisk inndeling
Oversikten følger Artsdatabankens regler og de arter som er funnet i Norge eller antas å kunne bli oppdaget her. Angitt antall funn i Norge er fra september 2020. Det er mulig å søke flere opplysninger med navnet hos Artsdatabanken eller se fullstendig utbredelse og data for en art eller gruppe hos Artskart.
Unni Walstad
Kostymer og scenografi
Oversikten viser et uvalg av forestillinger der Unni Walstad har utformet kostymene og skapt scenografien.
Nguyễn Văn Đương
Nguyễn Văn Đương (født 2. oktober 1996) er en vietnamesisk bokser.
Han representerte Vietnam under Sommer-OL 2020 i Tokyo, hvor han ble utslått i åttendedelsfinalen.
Sterkere enn loven (film)
Sterkere enn loven (svensk: ) er en svensk dramafilm fra 1951. Arnold Sjöstrand hadde personregien i august 1950, en ukreditert Ragnar Frisk hadde regien i april 1950, en ukreditert Martin Söderhjelm hadde regien fra 16. august 1950 og Bengt Logardt hadde den tekniske regien.
Filmens litterære forelegg var Bernhard Nordhs roman Starkare än lagen fra 1943. Planer på å filmatisere romanen fantes allerede på 1940-tallet og Nordh skrev et manusutkast sammen med Arne Mattsson. Dette kom aldri til å bli brukt og i stedet ble et nytt manus skrevet av Nordh alene.
Norske Edel Stenberg spiller rollen som fru Petersen.
Filmen ble spilt inn april-august 1950 med visse kompletterende scener høsten samme år. Innspillingssteder var blant annet Sandrews studioer i Stockholm, Hamrafjället, Skarvarna, Anderssjöfjället, Malmagen, Handöls kapell, Åre, Tyresö samt Viby gård utenfor Sigtuna.
Handling
Filmen utspiller seg på 1870-tallet, og handler om nybygger-bønder i Norrlands fjellverden. Men en fremmed mann fra sør kommer til dette området, og samhandler blant annet med Anna og den sprudlende Mimmi. Etter hvert viser det seg imidlertid at denne ukjente mannen har myrdet en mann, og han er nå på flukt fra loven.
Kåre Verpe
Kåre Verpe (født 16. februar 1949 fra Skien) er tidligere informasjonsdirektør i Næringslivets Hovedorganisasjon.
Verpe studerte historie, filosofi og statsvitenskap ved Universitetet i Oslo på 70-tallet. Han var journalist i Morgenbladet, Dagbladet og NRK og jobbet i forlag. Han har vært informasjonsmedarbeider i Norges industriforbund, Arbeidsdepartementet og Hovedflyplassprosjektet. Fra 2001 til 2005 var han informasjonssjef i NHO, og ble informasjonsdirektør i fra januar 2006 til 2010.
Sheila Cornell
Sheila Marie Cornell-Douty (født 26. februar 1962 i Encino i California), amerikansk softballspiller som deltok i de olympiske leker 1996 i Atlanta og 2000 i Sydney. Cornell ble olympisk mester i softball under sommer-OL 1996 i Atlanta. Hun var med på det amerikanske laget som vant den første olympiske softballturneringen foran Kina og Australia. USA vant finalen mot Kina med 3 – 1.
Fire år senere, under sommer-OL 2000 i Sydney vant hun sin andre olympiske gullmedalje i softball. USA vant finalen mot Japan med 2 – 1.
Warner Music Norway
Warner Music Norway er et norsk plateselskap som ble etablert 1. juli 1987. Selskapet er eid av Warner Music Group og jobber med utgivelselser fra Warner Bros, Atlantic, Rhino, Roadrunner Records, Elektra, Big Beat, Fueled By Ramen, Parlophone, Nonesuch, Beacuse Music med flere.
Warner Music kjøpte i 2013 opp deler av det tidligere plateselskapet EMI, underselskapet Parlophone Label Group. Dette tilførte selskapet en rekke lokale og internasjonale artister, blant annet Pink Floyd, Gorillaz, Deep Purple og Radiohead.
Warner Music Norway er et av Norges største plateselskaper, og regnes som en av «de tre store».
Gaustadveien (Oslo)
Gaustadveien (1A-265, 2A-12C) er en vei i bydel Nordre Aker i Oslo. Den ligger ovenfor Rikshospitalet på Gaustad, og har innkjøring fra Sognsvannsveien. Gaustadveien ligger helt inntil Nordmarka, og det er kort vei til steder som Båntjern og Sognsvann.
Til tross for at det er fire barnehager i Gaustadveien og begrenset framkommelighet i veien, planlegges det tung anleggstrafikk de neste årene når masse skal kjøres ut i forbindelse med bygging av tunnel for ny kraftledning mellom Sogn og Smestad transformatorstasjoner.
Power Windows
Power Windows var nok et eksempel på at Rush trakk mer synthesizere inn i musikken, i tillegg til mer nøyaktig gitar og tromming. Tekstene på albumet Power Windows er for det meste fokusert på politiske og urbane temaer. For eksempel sangen «Manhattan Project», som er inspirert av «Manhattanprosjektet» – utviklingen av den første atombomben. Sangen «Middletown Dreams» vender tilbake til der Signals avsluttet, med et tema som omhandler flukten fra forstedene.
Som en helthet representerer Power Window toppen av Rushs synthesizerperiode, selv om deres neste album Hold Your Fire inneholder omtrent like mange synthesizere.
Sporliste
All tekst og musikk er skrevet av Neil Peart, Geddy Lee og Alex Lifeson
Personell
Øvrige medvirkende
Agus VI vannkraftverk
Agus VI vannkraftverk er en demning og et vannkraftverk i elva Agus på Filippinene. Kraftverket har en kapasitet på 184 MW og stod ferdig i 1983.
Mandolin (husgeråd)
En mandolin er et kjøkkenredskap som en blant annet kan skive grønnsaker på.
En mandolin består av en skjærebrett, 2–3 dm lang og ca. 1 dm bred, ovenfor hvilken et knivblad er plassert i en holder. Kniven er stillbar i høyde avhengig av hvor tykke skiver man vil ha. Oftest har mandolinen et utfellbart stativ i den ene enden, slik at den luter. Da dannes et tomrom under den i hvilket skivene faller ned gjennom en spalte i skjærebrettet.
Sputnik 2 (album)
Sputnik 2 er et musikkalbum med Sputnik, utgitt i 1986. Albumet inneholder en coverversjon av Åge Aleksandersens sang «Lys og varme».
DSB type EA
DSB type EA er et elektrisk lokomotiv bygget av Henschel og Scandia for de Danske Statsbaner (DSB) i perioden mellom 1984 og 1993. Totalt 22 lokomotiver ble levert og disse fikk numrene DSB EA 3001 til 3022. Lokomotivtypen var den første serien av elektriske lokomotiver i Danmark.
Historie
Da den første jernbanestrekningen i Danmark ble elektrifisert var DSB i behov for et elektrisk lokomotiv som både kunne brukes til å trekke godsvogner og passasjervogner. Valget falt på typen EA, hvor de to første maskinene ble levert av Henschel i Tyskland, mens de resterende 20 maskinene ble levert av Scandia i Danmark. I begynnelsen ble maskinene brukt til å trekke persontog på Sjælland, og først da Storebæltsambandet ble tatt i bruk ble lokomotivene brukt i tjeneste på Fyn og Jylland. EA ble senere bare brukt til å trekke godstog på grunn av at IR4 (DSB type ER) ble tatt i bruk til passasjertrafikk.
I 1999 gikk DSB Gods (DSB Cargo) konkurs, noe som førte til at 12 lokomotiver (EA 3011-3019 og 3021) ble overført til Railion Danmark som hadde tatt over aktivitetene til selskapet. Tross eierskiftet beholdt de både den røde og sorte malingen samt litra, nummer og navn. Railions lokomotiver ble brukt regelmessig til å trekke tyngre godstog på de elektrifiserte strekningene.
DSB selv bruker i dag de resterende EA–lokomotivene til blant andre EuroNight–togene mellom den danske grensen ved Padborg og Københavns Hovedbanegård, samt noen få regionaltog. Dette beslaglegger imidlertid kun et begrenset antall lokomotiver og fem overflødige lokomotiver har derfor vært hensatt på Centralværkstedet i København. De seks gjenværende EA 3001, 3004, 3007, 3010, 3020 og 3022 ble i oktober 2006 påført mørkeblå folie som et ledd i selskapets nye designprofil. DSBs da resterende ti lokomotiver ble bare brukt på enkelte rushtidsavganger, noe som førte til at fem av disse (EA 3002, 3003, 3005, 3006 og 3009) ble solgt til Bulgaria i januar 2007.
Antarktikas geologi
Den geologiske historien til Antarktis omfatter kontinentets utvikling gjennom proterozoikum, paleozoikum, mesozoikum og kenozoikum.
Proterozoisk eon
Mawson kraton i Øst-Antarktis og Australia viser at det har vært tektonisk aktivitet fra arkeikum og gjennom mesoproterozoikum i Terre Adélie, George V Land og Miller Range i den sentrale delen av den Transantarktiske fjellkjede.
Paleozoisk æra (540–250 mill. år siden)
I kambrium perioden hadde Gondwana mildt klima. Vest-Antarktika lå delvis på den nordlige halvkule, og det ble dannet sandstein, kalkstein og skifer. Øst-Antarktika lå ved ekvator, der havbunnsorganismer som virvelløse dyr og trilobitter krydde i de tropiske hav. Ved overgangen til devon perioden (416 mill. år siden) lå Gondwana i mer sørlige breddegrader og klimaet var kjøligere, selv om fossiler av landplanter er kjent fra denne tiden. sand og silt ble avsatt på det som i dag heter Ellsworth, Horlick og Pensacolafjellene. Istid begynte ved slutten av devon perioden (360 mill. år siden) da Gondwana la seg ved Sørpolen og klimaet ble kjøligere, selv om floraen vedvarte. I perm-perioden ble vegetasjonen dominert av bregne-lignende planter som Glossopteris, som vokste i sumper. Over tid dannet disse sumpene kull i Transantarktiske fjellkjede. Mot slutten av perm-perioden førte et stadig varmere klima til et tørt, varmt klima over store deler av Gondwana. I tidlig Jura (ca. 183 millioner år siden) startet riftingen mellom Dronning Maud Land i Øst-Antarktis og Sørøst-Afrika. Dette resulterte i utbrudd av store mengder basalt som dekket store deler av vestlige Dronning Maud Land.
Mesozoisk æra (250–65 mill. år siden)
Ved varmere klima smeltet polarisen og store deler av Gondwana ble ørken. I Øst-Antarktika ble frøplanter etablert, og det ble avsatt tykk sekvens av sand og leire. Antarktishalvøya begynte å ta form i jura perioden (206–146 mill. år siden), og det oppsto flere øyer. Ginkgo trær og cycad fantes rikelig i tillegg til reptiler som Lystrosaurus. I Vest-Antarctica dominerte nåletreskog gjennom krittperioden (146–65 mill. år siden), selv om Nothofagus begynte å ta over ved slutten av perioden. Ammonitter var vanlige i havområdene omkring Antarctica, og dinosaurer fantes også, skjønt bare to antarktiske dinosaurarter (Cryolophosaurus og Antarctopelta) er beskrevet. Det var i denne perioden at Gondwana begynte å sprekke opp.
Kenozoisk æra (65 mill. år siden og frem til i dag)
Vest-Antarktika ligner Andesfjellene i Sør-Amerika. Antarktishalvøya ble dannet ved landhevning og metamorfose av havbunnssedimenter i sen paleozoicum og tidlig mesozoikum. Landhevningen var ledsaget av vulkansk aktivitet. Berggrunnen i Vest-Antarktika består av andesitt og rhyolitt som ble dannet i juratiden. Vulkansk materiale fra nyere geologisk tid finnes i Marie Byrd Land og Aleksanderøya. Ellsworth Mountains skiller seg ut fra resten av Vest-Antarktika siden stratigrafien ligner mer på østlige del av kontinentet.
West Antarctic Rift er en aktiv riftdal mellom Vest- og Øst-Antarktika. Vest-Antarktika beveger seg bort fra Øst-Antarktika.
Øst-Antarktika ble dannet i prekambrium, og enkelte bergarter ble dannet for mer enn 3 milliarder år siden. Transantarktiske fjellkjede består av sandstein, kalkstein og skifer som ble dannet i devontiden. Forkastninger finnes i Shackleton Range og Victoria Land.
Kull ble funnet ved Beardmorebreen av Frank Wild under Nimrod-ekspedisjonen. Kull finnes flere steder i Transantarktiske fjellkjede. Prince Charles Mountains inneholder jernmalm. Råolje og naturgass finnes i Rosshavet, og oljefelter ble funnet i 1973.
Utnyttelse av mineralressurser er forbudt av signaturlandene inntil 2048 ifølge Protokoll om miljøvern til Antarktistraktaten.
Mirco Cuello
Han representerte Argentina under Sommer-OL 2020 i Tokyo, hvor han ble utslått i åttendedelsfinalen.
Suryavarman II
Suryavarman II (posthumt navn Paramavishnuloka) var konge av Khmerriket fra 1113 til 1145-1150 og var den som ga ordre om byggingen av Angkor Vat, som han dedikerte til hinduguden Vishnu. Hans styres monumentale arkitektur, tallrike millitærkampanjer og gjenoppbyggingen av en sterk regjering har fått historikere til å rangere Suryavarman som en av rikets største konger.
Styret
Under hans årtier ved makten mener historikere at riket ble gjenforent og mye av den dårlige politikken hans forgjengere hadde ført ble snudd. Vasallstater betalte tributt til ham, og mot vest og nord utvidet soldater grensene til å dekke nye deler av det som i dag er Thailand, Laos og Malaysia. Han gjennomførte også store militære operasjoner mot øst, men disse var i store trekk uten suksess, i hvert fall ifølge kilder fra rikets rivaler. Som vanlig når man oppsummerer Khmerrikets historie er der rikelig med rom for å debattere presise hendelser, da Khmerinskripsjoner som er en stor kilde til informasjon muligens overdriver rikets bedrifter, mens nedtegnelser fra rivaler muligens underdriver.
Død og etterfølgelse
Inskripsjoner antyder at Suryavarman II døde en gang mellom 1145 og 1150, muligens under en militærkampanje mot Champa. Han ble etterfulgt av Dharanindravarman II, et søskenbarn av ham, og Khmerriket gikk igjen inn i en periode med svakt styre.
Suryavarman ble posthumt gitt navnet Paramavishnuloka, «Han som har gått inn i Vishnus himmelske verden». Angkor Wat ser ut til å ha blitt ferdigstilt bare få år etter hans død.
Prezident i jego vnutsjka
Prezident i jego vnutsjka (originaltittel: Президент и его внучка) er en russisk film fra 1999, regissert av Tigran Keosayan.
Handling
Historien finner sted i Moskva, i løpet av nyttårsaften i 1987. Ved et sykehus gjør en fødselslege og sykepleierne jobben deres, før de setter seg ned for å feire nyttår. Men plutselig kommer en ambulanse som frakter en gravid kvinne. Hun er datteren til en general, men opplevde en ulykke og gikk derfor inn i fødsel alt for tidlig. Fødselslegen blir truet til å være med på fødselen av barnet, til tross for at babyen ikke kommer til å overleve å bli født så tidlig.
Barnet er dødtfødt, og en skremt doktor bestemmer seg for å erstatte det døde barnet for et levende barn. Samme dag føder en annen kvinne tvilling-jenter, hvorav et av barna blir byttet. Ironisk nok får begge de to jentene Masha.
Fylkesvei 6924
Fylkesvei 6924 (Fv6924) går mellom Almli og Malm i Steinkjer kommune.
Før Trøndelag fylke ble opprettet 1. januar 2018 hadde veien betegnelsen Fylkesvei 202 (Nord-Trøndelag).
Rolf Alfred Stein
Rolf Alfred Stein (født 13. juni 1911 i Schwetz i Tyskland, død 9. oktober 1999) var en ledende sinolog og tibetolog. Han bidro særlig til forståelsen av Eposet om kong Gesar, som han skrev to bøker om, og til bruken av kinesiske kilder til tibetansk histoire. Han var den første forsker som forstod at Minyag i tibetanske kilder var identisk med Xixia i kinesiske kilder.
Stein var professor ved École pratique des hautes études, Ve section (Religions de la Chine et de la Haute Asie) fra 1951 til 1975. Han var professor ved Collège de France fra 1966 til 1982.
Han var gift med en vietnamesisk kvinne fra høylandet og adopterte en datter av fransk-vietnamesisk opphav.
Blant Steins mest kjente studenter var Anne-Marie Blondeau, Ariane Macdonald-Spanien, Samten Karmay Yamaguchi Zuiho og Yoshiro Imaeda.
Jeg drepte!
Jeg drepte er en norsk film, regissert av Toralf Sandø. Den hadde premiere 27. august 1942.
Handling
En lege opererer en mannlig pasient. Under narkosen avslører mannen at han har et forhold med legens hustru. Etter operasjonen tilstøter det komplikasjoner, mannen dør og legen er overbevist om at det er han som har drept mannen. For å få ham til å bli kvitt tvangstankene bestemmer sykehuset at han skal utføre en liknende operasjon og lykkes med den. Ettersom en ikke våger å risikere noen av de vanlige pasientene stiller legens hustru opp, uten at han får vite hvem han opererer.
Filmmusikk
Filmens gjennomgangstema bar tittelen «Min egen sang». Melodien var komponert av Jolly Kramer-Johansen, og teksten var skrevet av Arne Paasche Aasen. Sangen ble spilt inn av Kramer Johansens Filmorkester med Ivar Cederholm som vokalist. Innspillingen fant sted i Oslo i november 1942, og sangen ble utgitt på 78-plate av plateselskapet Columbia, med referansen Columbia GN 836.
Tigran Keosayan
Tigran Edmondovitsj Keosayan (Тигра́н Эдмо́ндович Кеосая́н; født 1966) er en russisk regissør, skuespiller og manusforfatter.
Evan Lysacek
Evan Frank Lysacek (født 4. juni 1985) er en amerikansk kunstløper som deltok i de olympiske vinterlekene 2006 i Torino og 2010 i Vancouver.
Haddy Njie
Mona Haddy Jatou Njie (tidligere stavet N'jie) (født 25. juni 1979 i Oslo) er en norsk sanger, låtskriver, forfatter, journalist, skuespiller og programleder.
Mjölkvattnet
Mjölkvattnet (sørsamisk: Mealhka) er en innsjø som ligger på grensen mellom Offerdals sogn i Krokom kommune og Kalls sogn i Åre kommune i Jämtland, Sverige. Mjölkvattnet består av to sammenhengende innsjøer, Stora Mjölkvattnet og Lilla Mjölkvattnet, som danner en langstrukket innsjø i dalgangen mellom fjellmassivene Oldfjällen i Joevevaerie sameby og Sösjöfjällen i Njaarke sameby. Blant fjelltoppene ved Mjölkvattnet har man Himmelsraften (Skaetrie, 1211 moh) og Mjölkvattsfjället (Mealhkantjahke, 1248 moh).
Haddy Njie
Bakgrunn
Hun vokste opp på Kolbotn sørøst for Oslo, og var elev ved Oslo Private Gymnasium fra 1995 til 1998. Hun er utdannet journalist fra Høgskolen i Oslo. Haddy Njies far er fra Gambia, moren fra Norge, og hennes søster er illustratøren og barnebokforfatteren Lisa Aisato N'jie Solberg. Hun er også søster til Jankeh Lion Njie, som står bak Jarga Designs.
Mjölkvattnet
Innsjøen dreneres av en av Långans to større kildeelver, som har sitt utspring i Stora Burvattnet og Lilla Burvattnet og renner ut i Yttre Oldsjön. Der forenes Langån med den andre kildeelven, som går fra Korsvattnet. Etter utløpet av Yttre Oldsjön går Langån gjennom Rännögssjön og Landögssjön og videre til Indalsälven.
Mjölkvattnet ligger innenfor Svenskådalens reservatområde, men siden innsjøen har vært regulert siden 1943 inngikk den ikke i selve naturreservatet. I Mjölkvattnet lever det ørret og røye. Ved Stora Mjölkvattnet ligger sameleiren Tjovre.
Haddy Njie
Bakgrunn
I boken Hvem er Hvem? (15. utgave, fra 2008) ble hun nevnt som en av landets ti mest innflytelsesrike mennesker med minoritetsbakgrunn.
Hun er gift med Ap-politiker Trond Giske. Hun var gravid under deltagelsen i Maskorama.
Musikkarriere
Som soloartist har Njie utgitt platene White Lies (Via Music 2005), Welcome Home (Trust Me Records 2007) og World of The Free (Universal Music Group 2010). Hun har også turnert på ungdomsskoler med Rikskonsertene. I februar 2015 kom hennes første plate på norsk: Nattblomst (Grappa 2015). Hun var en deltaker i andre sesong i serien Maskorama, hvor hun røk ut i episode 3 den 20. november 2021. Hennes forkledning var rollen som «Havfruen», og sangen hun fremførte var Cher sin låt «Strong Enough».
Skuespiller
I 2014 spilte hun Gry i Per-Olav Sørensens musikal Ta meg med!.
Samme året hadde hun hovedrollen i del 2 av Robert Rønnings kortfilmtrilogi Skriften på veggen.
Høsten 2017 og våren 2018, spilte hun Fantine i suksessoppsetningen Les Miserables på Folketeatret.
Journalist og forfatter
Hun har skrevet som frilanser for en rekke norske magasiner, deriblant KK og helsemagasinet Puls. Siden sommeren 2007 har hun vært fast lørdagsspaltist i Dagbladet og alternerer der med Cathrine Sandnes, Knut Nærum og Kjetil Rolness. Dessuten har hun satt opp to helaftens show med gruppa Queendom. I 2008 skrev hun teaterstykket Jeg vet hvorfor for Den Unge Scenen. Stykket ble satt opp på flere regionteatre. Høsten 2008 debuterte hun med lettlestboken Dans, dans! og Queendom-boken Oppdrag Norge, begge på Cappelen Damm. I 2004/2005 var hun reporter fra Østlandssendingen og Dagrevyen. I 2016 ga hun ut bildeboka Snart sover du - et års god natt som er illustrert av søsteren Lisa Aisato og oversatt til flere språk, blant annet engelsk, kinesisk, svensk og dansk. I 2019 ga hun ut ''Dagbok 13. desember – 13. februar,'' en skildring av sine opplevelser omkring den såkalte «Giske-saken», hvor hun tar et oppgjør med sin manns politiske motstandere og konkurrenter.
Programleder i NRK
Njie var programleder i ungdomsprogrammet Midt i smørøyet i 1990. Hun har siden også jobbet i NRKs nyhetsprogram Dagsrevyen som reporter.
Sammen med Dan Børge Akerø har hun ledet TV-aksjonen i 2009 og 2010, i 2011 sammen med Erik Thorstvedt, i 2013 sammen med Jan Petter Saltvedt, i 2014 sammen med Jan Petter Saltvedt og Jenny Skavlan og i 2015 sammen med Jarle Roheim Håkonsen. For TV-aksjonen 2010 ble hun kåret til beste kvinnelige programleder under Gullruten 2011. I mai 2010 ledet hun den internasjonale sangkonkurransen Eurovision Song Contest 2010 i Telenor Arena sammen med Erik Solbakken og Nadia Hasnaoui. Våren 2011 var hun frontfigur og debattleder i programserien Mysteriet Norge. Hun ledet Idrettsgallaen 2011 sammen med Erik Solbakken og Idrettsgallaen 2012 og Idrettsgallaen 2013 sammen med Anne Rimmen. 17. mai 2014 ledet hun Grunnlovsjubileet fra Eidsvoll sammen med skuespiller Jakob Oftebro og sommeren 2014, 2016 og 2017 var hun programleder i NRKs Sommeråpent.
Njie stod som programleder for NRKs TV-produksjon Minnemarkeringen i Oslo 21. august 2011. Sendingen ble vist direkte søndag 21. august 2011 på TV-kanalene NRK1, NRK2, TV 2, TVNorge, TV3, TV 2 Nyhetskanalen, SVT 2, TV 4, DR1, TV 2 (Danmark) og Yle TV1. Hun ledet også Minnekonsert for 22. juli, 22. juli 2012 som ble sendt direkte fra Rådhusplassen og ble kringkastet i en rekke land.
Evan Lysacek
Lysacek ble olympisk mester i kunstløp under vinter-OL 2010 i Vancouver. Han vant konkurransen for menn foran Jevgenij Pljusjtsjenko fra Russland og Daisuke Takahashi fra Japan.
Fire år tidligere, vinter-OL 2006 i Torino ble han nummer fire.
Yasovarman II
Yasovarman II var konge i Khmerriket fra 1160 til 1166. Hans periode på tronen endte da han ble drept av en av sine underordnede.
Avslutningsseremonien for Sommer-OL 2012
Avslutningsseremonien for Sommer-OL 2012 (også kjent som A Symphony of British Music, ) fant sted den 12. august 2012 på Olympiastadion. Seremonien var laget av Kim Gavin, Es Devlin, Stephen Daldry, David Arnold og Mark Fisher. Seremonien startet klokken 21.00 lokal tid og varte tre timer og elleve minutter. Som med alle avslutningsseremonier til OL inneholdt også denne en del av det tradisjonelle programmet, blant annet flaggbærere, framføring av både den britiske og brasilianske nasjonalsangen og overrekking av det olympiske flagg fra Boris Johnson, borgermesteren i London til Eduardo Paes, borgermesteren i Rio de Janeiro, vertsbyen til Sommer-OL 2016.
Musikk
I tillegg til det tradisjonelle var det et stort fokus på musikk under seremonien, noe navnet på seremonien sier. Mange artister opptrådte live, mens andre var opptak.
De som opptrådte var:
Émile Viollat
Émile Viollat (født 19. juni 1937 i Combloux, død 7. august 2012 i Passy) var en fransk alpinist.
Viollats fremste resultat var sølvmedaljen i utfor under VM 1962 i Chamonix.
Tre år tidligere falt han under trening i Val-d’Isère og skadet seg så stygt at legene en tid vurderte å amputere den høyre hånden hans. Ulykkesstedet bærer navnet Bosse à l'Émile.
Dampierre kjernekraftverk
Dampierre kjernekraftverk er et kjernekraftverk som produserer elektrisk kraft i Dampierre-en-Burly 55 km øst for byen Orléans, i departementet Loiret i det sentrale Frankrike. Det ble bygget og godkjent for igangsetting i perioden fra 1974 til 1980–1981|81. Installert maksimal effekt er 3 748 MW, og årsproduksjonen i 2006 var på om lag 24,6 TWh elektrisk kraft. Anlegget har i alt fire trykkvannsreaktorer som er i operativ drift, hver med maksimalt 937 MW effekt.
Lindås (tettsted)
Lindås er et tettsted i Alver kommune i Nordhordland. Tettstedet ligger nord i kommunen og hadde innbyggere per 1. januar.
Valbjørk
Valbjørk, også kalt masurbjørk, er resultat av misvekst hos bjørk. Knopper eller korkkambiet vokser innover i veden og danner ved med kaotisk fiberretning og striper av barklignende materiale. Dette danner et fint mønster i veden, noe som kommer spesielt godt fram i våt eller oljet ved.
Valbjørk brukes mye som materiale i husflid, særlig til knivskaft, boller, kopper og pyntegjenstander.
Den spesielle sykdommen skyldes en genfeil, og inntreffer som oftest på hengebjørk. Et av ca. 10.000 trær har denne sykdommen.
Agus II vannkraftverk
Agus II vannkraftverk er en demning og et vannkraftverk i elva Agus på Filippinene. Kraftverket har en kapasitet på 180 MW og stod ferdig i 1979.
Suldal
Kommunen har 3 820 innbyggere, hvorav 1 174 bor i tettsteder. Den er med sine 1 736 km² Rogalands største kommune i utstrekning, samt den femte største på Vestlandet. Landskapet strekker seg fra kyst- og fjordlandskap til dalfører, skoger og uberørte fjellområder. Noen kjente turmål er Snønuten og Napen.
Suldal er en av de store kraftkommunene i Norge. Utbyggingene begynte på 1960-tallet da nedbørsfeltet til Suldalsvatnet ble gjenstand for omfattende regulering. Først kom Røldal-Suldal og senere Ulla-Førre. Omtrent 8 % av den samlete kraftproduksjonen i Norge foregår i kommunen, hvor Blåsjø er det største damanlegget. Reguleringen har ført til store inngrep i naturen, men også inntekter for kommunen.
Kommunesenteret Sand er et trafikknutepunkt, handels- og skolesenter. Suldal er også vertskommune for Topp Volley Norge og har som mål å utdanne topp volleyballspillere. Sauda vidaregåande skule avd. Sand har fostret mange volleyballtalenter opp gjennom årene.
I desember 2019 åpnet Suldal bad.
Kommunestyrevalget 2015
Torkel Myklebust (Sp) var ordfører fra 2007 til 2015.
Browns Ferry kjernekraftverk
Browns Ferry kjernekraftverk er et kjernekraftverk som produserer elektrisk kraft utenfor byen Decatur ved nordbredden av Wheeler Lake i Tennessee River, delstaten Alabama i det sørøstlige USA. Det ble bygget og godkjent for igangsetting i perioden fra 1966 til 1974–77. Installert maksimal effekt er 3 274 MW, og årsproduksjonen i 2006 var på om lag 21,2 TWh elektrisk kraft. Dette er USAs nest største atomkraftverk målt etter effekt og årsproduksjon av elektrisk kraft.