cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
David Vogt (arkeolog)
Vogt utga i 2008 boken Vår glemte polarhelt som omhandler Carsten E. Borchgrevink og den britiske Southern Cross-ekspedisjonen (1898–1900) til Antarktis. Vogts oldefar Nicolai Hanson var med og døde under overvintringen i Antarktis.
AN
AN, An, aN og an kan bety:
an
Ann
VM i ishockey for menn (3. divisjon)
Ishockey-VM (divisjon III) er et årlig sportsarrangement som blir organisert av IIHF. Mesterskapet er en del av Ishockey-VM og representerer den laveste divisjonen. I 2010 bestod divisjonen av 2 grupper fordelt på 4 lag i hver gruppe. De 2 beste lagene i divisjon III rykker opp til divisjon II året etter. De 2 lavest plasserte lagene i divisjon II rykker ned til divisjon III.
Opprinnelig ble de lavest kvalifiserte lagene i D-VM samlet inn i divisjon III da man gikk bort fra inndelingen i A-VM, B-VM, C-VM og D-VM i 2001.
Iskra (avis)
Iskra (russisk: Искра, «Gnist») var en politisk avis av russiske sosialistiske emigranter, etablert som Det russiske sosialdemokratiske arbeiderpartiets offisielle organ. Den første utgaven ble utgitt i Leipzig i 1900. Andre utgaver ble utgitt i München, London og Genève. Til å begynne med ble avisa styrt av Lenin. I 1903, etter delingen av RSDLP, forlot Lenin staben, og avisa ble overtatt av mensjevikene og ble utgitt under kontroll av Georgij Plekhanov til 1905. Gjennomsnittlig opplag var 8 000.
Enkelte i staben var senere involvert bolsjevik-revolusjonen i oktober 1917.
Pesonalet i begynnelsen:
Senere:
Trykk: Blumenfeld.
1929 Kollaa
1929 Kollaa er en hovedbelteasteroide og går i bane innenfor asteroidefamilien Vesta. Den ble oppdaget 20. januar 1939 av Yrjö Väisälä i Åbo. Asteroiden er oppkalt etter slagstedet Kollaa fra vinterkrigen 1939/1940. Kollaa ligger i Karelen nord for Ladoga.
AO
AO, Ao, aO og ao har flere betydninger:
Dynnasteinen
Dynnasteinen er en runestein som opprinnelig sto på gården Dynna helt sør i Gran kommune. Den regnes for å være et av Norges tidligste kristne minnesmerker og Norges første billedmonument. Steinen er av ringerikssandstein. Den er om lag tre meter høy og har bibelske motiver som er datert til om lag 1050. Motivene er utformet i ringeriksstil. På steinens forside gjengis Betlehemsstjernen, de tre vise menn, Jesusbarnet og gaveoverrekkelsen i stallen.
Runeinnskriften
Runeinskriften på den ene siden av steinen er i yngre futhark:
Dette er tolket slik:
Som kan oversettes:
Steinen
Steinen er av rød sandstein, av en type som er typisk for Ringerike. Den er i dag 282 cm høy og 54 cm bred nederst. Den smalner imidlertid mot toppen hvor den bare er 16 cm bred. Helt i toppen går den ut igjen i bredden. Den er brutt i toppen, slik at den tydeligvis har vært noe høyere. Tykkelsen er jevn, ca. 18 cm over hele steinen.
Historie
Dynnasteinen er omtalt i 1643 i Monumenta Danica av den danske antikvaren Ole Worm. I 1797 og 1810 lot en prost ved navn Haslef utføre en tegning av steinen, og i 1802 ble den undersøkt av antikvar Martin Friedrich Arendt. Han var den første som ga en tilnærmet korrekt tolkning av runeinskriften. På begynnelsen av 1800-tallet ble gården Dynna malt av Peter Andreas Brandt. Bildet viser to store gravhauger, og på toppen av den ene står Dynnasteinen med sin karakteristiske bøyde topp.
Antikvar Nicolay Nicolaysen omtaler både gravhaugene og steinen i sitt verk «Norske Fornlevninger» fra 1862–1866. Han forteller at steinen ble flyttet inn på tunet på 1700-tallet der den ble brukt som saltstein for dyrene. Den må imidlertid ha blitt flyttet tilbake igjen før Brandt malte sitt bilde. Men steinen falt stadig over ende og ble til slutt kjøpt av en lege ved navn Augestad, som overlot den til Universitetets Oldsaksamling i 1879. Steinen er i dag utstilt i middelaldersalen ved Historisk Museum i Oslo. En kopi av steinen ble utplassert på Halvdanshaugen på Hadeland Folkemuseum på Tingelstad i 1915.
Den ene av gravhaugene som Brandt malte er fremdeles intakt. Den ligger godt synlig på bakkekammen ovenfor riksvei 4, og mange tror dette er haugen som Dynnasteinen sto på. Steinen sto imidlertid på den andre haugen på maleriet, og den er i dag nesten fullstendig utslettet. En liten rest er fortsatt synlig – som fundament for låvebrua på gården.
Bildeframstillingen
På framsiden er en bildedframstilling som øverst i toppen går over på de to smale sidene. Hva som er framstilt her er ikke godt å si, men det er tydelig ornamentikk fra 1000-tallet. Like under toppen ser vi en figur med oppstrakte armer og glorie. Dette er tolket som Jesusbarnet. Rett under denne figuren synes en firearmet stjerne tolket som Betlehemsstjernen. Deretter følger tre ryttere som er tolket som de hellige tre konger. Under den nederste av disse er en dobbel palmettbord og et bånd som ser ut til å markere et skille i framstillingen. Under dette er noe som ligner et hus eller hytte med skrå vegg og hvelvet tak satt på høykant. Inne i denne kan man se Maria i fotsid kjole til venstre og to av de tre hellige konger som kommer med gaver. En halvrund figur inne i bygningen er tolket som krybben. På høyre side av bygningen kan sees en hest med bena mot bygningen. Over hesten er det risset inn en person med en øks over skulderen. Denne figuren er imidlertid ikke skåret inn i steinen. Figuren er muligens tømmermannen Josef.
Dynnasteinen – en unik historisk kilde
Religionshistoriker Gro Steinsland fremhever Dynnasteinen som en unik historisk kilde. Da kristendommen ble innført i Norge erobret Kristus Norden på tusentallet som en seirende herskergud. Dette var et gudsbilde vikingtidens mennesker kunne forstå, det passet inn i en kultur der krigerideologi, ære og stolthet toppet verdiskalaen, skriver Steinsland. Det er i kontrast til dette en må se Dynnasteinens beretning om juleevangeliet. Steinen beretter om to kvinner, mor og datter, fra den tid.
«Dynna-steinen representerer intet mindre enn et brudd med den germanske heltefortellingen som andre runesteiner i såkalt ringeriksstil refererer til.»
Det er dessuten ved å merke seg at Dynnasteinen går inn i en «familie» av flere nordiske runesteiner, der en navngitt person reiser steinen til minne om en avdød, og at vedkommende har bygget en bro, implisitt til minne om den avdøde. Alle disse innskriftene har en form for kristent innhold eller konnotasjoner til kristendommen.
Dette har vært forklart med at i og med innføringen av kristendommen ble religionsutøvelsen flyttet fra den private sfære over til den offentlige. Man regner derfor med at kommunikasjon fra de perifere delene av kirkesognene måtte gjøres enklere for å sikre oppmøte til messe. Dermed ble vesentlige opprustninger av veinettet, som for eksempel å bygge bro over elver og myrstrekninger, regnet som en god gjerning. I dette tilfellet kan man tenke seg at Gunvor bygde bro for å hjelpe datterens sjel lettere gjennom skjærsilden. Dynna ligger på østsiden av Vigga-dalføret, og rett vis-à-vis ligger Bjørge der det har stått kirke. Man kan altså tenke seg at broen ble bygd over Vigga mellom de to gårdene. I Danmark og Sverige kjennes mange slike «brobyggersteiner», men i Norge finnes bare to; Dynnasteinen og Eiksteinen fra Sokndal i Rogaland.
En billedstein med lignende symbolikk ble funnet i muren på Nikolaikirken på Granavollen.
Litteratur
Gro Steinsland: Julefortelling i runer. Kronikk i Aftenposten, 24. desember 2009.
Riksgrevskap
Et riksgrevskap (tysk Reichsgrafschaft) var i Det tysk-romerske rike et riksumiddelbart grevskap. Riksgreven var ikke underlagt andre lensherrer enn keiseren. Dermed var riksgrevskaper selvstendige stater.
Rundt 1521 fantes det 144 riksgrevskaper. Tallet sank til 99 innen 1792 fordi grevehus døde ut eller ble opphøyet i riksfyrstestanden, eller fordi riksgrevskap ble mediatisert (dvs. innlemmet i større nabostater) eller forlot riket. På den andre siden kom enkelte nye riksgrever til ved delingen av grevehus eller på grunn av opphøying i riksgrevestanden. Ved oppløsningen av Det tysk-romerske rike mistet begrepet sin betydning og mange riksgrevskaper mistet sin selvstendighet.
Langt fra alle grever i Det tysk-romerske rike var riksgrever. De fleste grever var underlagt andre lensherrer, f.eks. hertuger. Riksgrevetittelen innebar altså privilegier som gikk utover de som vanlige grever hadde. Riksgrevene hørte f.eks. til riksstendene, var altså representert ved riksdagene, men hadde ikke personlig stemmerett. Fra 1600-tallet organiserte riksgrevene seg i fire kollegier, som kunne avgi én felles stemme hver (kuriatsstemme). Disse kollegiene ble kalt den frankiske, schwabiske, westfalske og wetterauiske «grevebenk» (Fränkische, Schwäbische, Westfälische og Wetterauische Grafenbank). Mot slutten av Det tysk-romerske rike hadde disse grevebenkene flere medlemmer enn det fantes selvstendige riksgrevskaper. Det var to grunner til dette: For det første ble en del riksgrevskaper overtatt av riksfyrster. Selv om riksgrevskapet dermed var blitt innlemmet i en annen stat, gikk ikke dets stemme tapt, men ble ivaretatt av fyrsten. For det andre ble det fra slutten av 1600-tallet delt ut personlige riksgrevetitler. Slike riksgrever, også kalt personalister, var altså ikke herskere over noe eget territorium.
De fleste forhenværende riksgrevskaper ble i 1806 mediatisert gjennom medlemslandene i Rhinforbundet. Resten ble opphøyet i fyrstestanden og fortsatte som suverene stater. Før opprettelsen av Rhinforbundet fantes det ennå 74 riksgrevskaper.
Innocens XII
Innocens XII (født Antonio Pignatelli del Rastrello, 13. mars 1615 i Spinazzola i Kongedømmet Napoli, død 27. september 1700 i Roma) var pave fra 12. juli 1691 til sin død.
Han var sønn av markgreve Francesco Pignatelli di Spinazzola e Napoletano og Porzia Carafa di Minervino.
Pignatelli ble kardinalprest av ''San Pancrazio i 1681.
I 1692 sendte han ut den pavelige bullen Romanum decet Pontificem rettet mot nepotismesystemet. Bullen forbød framtidige paver å utnevne mer enn én pavelig slektning til kardinal.
Episkopalgenealogi
Hans episkopalgenealogi er:
715 Transvaalia
715 Transvaalia er en hovedbelteasteroide. Den ble oppdaga den 22. april 1911 av Harry Edwin Wood fra Union Observatory i Johannesburg. Den er oppkalt etter den sørafrikanske regionen Transvaal, hvor Johannesburg ligger.
AQ
AQ, Aq, aQ og aq kan bety:
Riksfyrste
En riksfyrste (tysk Reichsfürst, latin princeps regni) var i Det tysk-romerske rike et adelig statsoverhode med personlig stemme (virilstemme) i riksdagen. Riksfyrstens territorium var riksumiddelbart, det vil si ikke underlagt andre lensherrer enn keiseren.
Det fantes både geistlige og verdslige riksfyrster. De geistlige fyrstene omfattet fyrsterkebiskoper og fyrstbiskoper, men også enkelte riksprelater ble opphøyet til riksfyrstestanden. Blant de verdslige riksfyrstene var opprinnelig kongen av Böhmen, rikets hertuger samt mark-, pfalz- og landgrever.
Både antallet riksfyrster og balansen mellom den geistlige og den verdslige benken varierte sterkt gjennom rikets historie. Fyrstehus kunne på den ene siden dø ut, forlate Det tysk-romerske rike eller bli mediatisert av (dvs. lagt til) andre fyrstehus. På den andre siden ble nye statsoverhoder opphøyet i fyrstestanden, mens en del eksisterende fyrstehus delte seg opp i flere linjer.
Den følgende tabellen gir en oversikt over variasjonen i antallet riksfyrstedømmer:
Emily Greene Balch
Emily Greene Balch (født 8. januar 1867, død 9. januar 1961) var en amerikansk økonom, sosiolog og pasifist. Hun mottok Nobels fredspris i 1946 for sitt livslange virke for fred.
Biografi
Balch var datter av Francis V. og Ellen Noyes. Faren var en fremgangsrik advokat, og sekretær for senator Charles Sumner.
Hun ble uteksaminert fra Bryn Mawr College i 1889. Deretter studerte hun sosiologi og til hun i 1890 reiste med stipend til Paris for å studere økonomi under Émile Levasseur. I Paris skrev hun verket Public Assistance of the Poor in France. Tilbake i USA studerte hun ved Harvard og University of Chicago inntil hun avsluttet med økonomistudier i Berlin i årene 1895 til 1896.
I 1896 fikk hun ansettelse ved Wellesley College og ble professor der i 1913. Balch var samfunnsengasjert og deltok blant annet i kampen for kvinners stemmerett, mot rasediskriminering, for prevensjon, høyere lønninger og bedre arbeidsforhold.
Balch var delegat ved Internasjonal kvinneliga for fred og frihet i Haag i 1915 og stiftet der det som senere skulle hete Internasjonal kvinneliga for fred og frihet. Hun deltok i en rekke store prosjekter. Støttet av Kongressen reiste hun til Russland og de skandinaviske landene for å forsøke å legge forholdene til rette for megling. Sammen med Jane Addams og Alice Hamilton skrev hun rapporten Women at The Hague: The International Congress of Women and Its Results (1915).
Tilbake i USA argumenterte hun sterkt mot landets inntreden i første verdenskrig. Hun ba om permisjon fra Wellesly College, men ble i stedet oppsagt og fikk arbeid i den liberale ukeavisen Nation. Hun skrev boken Approaches to the Great Settlement, med forord av Norman Angell. Hun deltok i under den WILPFs andre kongress i 1919 i Zürich, og ble der ansatt som fast sekretær for organisasjonen.
Fremvoksteren av nasjonalsosialismen førte til at Balch gikk bort fra sitt pasifistiske ståsted, til å tillate forsvar av fundamentale menneskerettigheter med sverdet i hånden («sword in hand»).
Hun ble tildelt Nobels fredspris i 1946 sammen med John Raleigh Mott.
Frikort
Frikort kan vise til flere offentlige og andre ordninger, der noen av forskjellige årsaker ikke skal betale for varer eller tjenester som normalt koster penger.
De mest vanlige er:
Fylkesvei 5308
Fylkesvei 5308 går mellom Fløksand og Frekhaug i Alver kommune.
1930 Lucifer
1930 Lucifer er en hovedbelteasteroide. Den ble oppdaget 29. oktober 1964 av Elizabeth Roemer ved United States Naval Observatory Flagstaff Station i USNO Flagstaff.
3,7 cm PaK 36
PaK 36 (Panzerabwehrkanone 36) var en tysk panservernkanon som avfyrte 37mm granater. Den ble utviklet i 1936 av Rheinmetall og ble kamptestet under den spanske borgerkrigen. Den var grunnstammen i flere lands panservåpen under de første årene av andre verdenskrig. KwK 36 L45 er identisk, men ble brukt som kanon på flere stridsvogner. Blant annet tidlige varianter av Panzer III.
PaK 36, med sitt lave kaliber var allerede utdatert under slaget om Frankrike i mai 1940. Den var ubrukelig mot tyngre allierte stridsvogner, slik som den britiske Mk.II Matilda og de franske Char B1 og Somua S-35.
PaK 36 begynte å bli erstattet av den nye 5 cm PaK 38 i midten av 1940. Nye wolframkjerne granater forbedret pansergjennomslagskraften for PaK 36. I bruk mot sovjetiske T-34 stridsvogner under operasjon Barbarossa ble det klart virkelig hvor fullstendig utdatert PaK 36 var. På tross av dette forble den standard panservern i mange tyske enheter frem til 1942.
Mens PaK 36 ble gradvis byttet ut, ble mange av kanonene installert på halvbeltevogner og brukt som lett panservern. En del PaK 36 ble også gitt til tyske allierte, slik som Finland, Ungarn, Romania og Slovakia. Da Stielgranate 41 kom i 1943 betydde det at PaK 36 igjen kunne trenge igjennom tungt panser, men kun på nært hold (under 300 meter). PaK 36, med de nye granatene, ble gitt til tyske fallskjermjegerstyrker og andre lette infanteriavdelinger.
716 Berkeley
716 Berkeley er en hovedbelteasteroide. Den ble oppdaga den 30. juli 1911 av Johann Palisa fra Universitäts-Sternwarte Wien i Wien. Den er oppkalt etter University of California, Berkeley.
Hordaland (avis)
Hordaland er en avis som blir utgitt på Voss i Vestland.
Hordaland ble grunnlagt i 1883 og var ei Venstre-avis fram til 1972. Siden har den vært partipolitisk frittstående. Olaus Alvestad kjøpte avisa i 1896 sammen med Lorentz Nybø og redigerte den til 1903.
Avisa er nå eid av et familieaksjeselskap, med Astrid Kløve-Graue som hovedeier. Hun var også avisas disponent i en årrekke. Redaktør i 2012-2013 var Frode Myhra Gjerald, som tok over etter Sigmund Midttun. Elin Madsen var redaktør fra 2013 til 2015. Fra 2015 har Geir Geitle vært redaktør for Hordaland.
Sommeren 2021 ble det kjent at avisa inngår et samarbeid med Amedia. 26. oktober 2021 ble den nye nettavisen lansert.
Utgivelse og dekningsområde
Hordaland kommer ut tirsdag, torsdag og lørdag i tabloidformat (omlagt fra fullformat i oktober 2003). Gjennomsnittlig sidetall er omkring 28 sider.
Dekningsområdet er kommunene Voss, Ulvik, Granvin, Vaksdal og Modalen. Avisa har en husstandsdekning på over 93 prosent i Voss kommune, om lag 85 prosent i Ulvik og Granvin.
Trykkeri
Hordaland har eget trykkeri i avishuset på Svartenakken. Trykkeriet består idag av en trykklinje som kan produsere opptil 40 sider, derav 32 sider farge og 8 sider mono. Trykkeriet har idag fire Global Web Systems firehøyder trykkverk, et Goss Community mono trykkverk og en Global Web Systems 121 fals.
I tillegg til å trykke egen avis trykker Hordaland lokalavisen for Vaksdal og Modalen. Trykkeriet produserer også noen kommersielle reklameaviser.
Trykkeriet har også en linje for adressering og pakking av aviser og en linje for pakking/utkjøring.
Christer Pettersson
Christer Pettersson (født 23. april 1947 i Solna kommune nær Stockholm, død 29. september 2004 samme sted) var en svensk alkohol- og narkotikamisbruker og til sin død mistenkt for Palme-mordet, drapet på Sveriges statsminister Olof Palme den 28. februar 1986.
Bakgrunn
Christer Petterson var sønn av Roland Pettersson (1916–1977) og hans hustru Inga Maria Hansson (1918–1973). Han vokste opp i Solna. Familien var relativt vel stilt, faren arbeidet som kasserer først på Fortifikationsförvaltningen og senere i et rørfirma. Han var imidlertid alkoholisert og var i 1957 innlagt på Albyhemmet. Foreldrene var separerte en tid i Petterssons oppvekst men ble gjenforent. Pettersson hadde to yngre søstre (født 1953 og 1960).
Kriminalitet
Han begynte i ganske ung alder med kriminalitet. Allerede som 13-årig hadde han begått butikktyveri, og som 19-årig endte han i ungdomsfengsel. I midten av 1960-årene forsøkte han å få en utdannelse som skuespiller og gikk sammen med Ulf Brunnberg på Calle Flygares teaterskole i Stockholm. Pettersson og Brunnberg gjennomgikk sammen en prøvemåned før den endelige opptagelse, og Brunnberg, som ble opptatt, erindret Pettersson som litt småvill men ellers uten å være påfallende. Pettersson ble imidlertid ikke endelig antatt og måtte forlate teaterskolen.
To menn hadde i juletrengselen veltet Petterssons innkjøpspose, hvorpå han gikk amok, jaktet en av dem opp i et smug og stakk den ubevæpnede mannen brutalt ned. Drapet foregikk tett på Tunnelgatans trapp som Palmemordets gjerningsmann flyktet via over 15 år senere. Pettersson fikk bare seks måneders opphold på en psykiatrisk avdeling for det hensynsløse drapet, og etter sin løslatelse flyttet han inn hos en av avdelingens kvinnelige psykologer, som han mishandlet.
Pettersson vendte tilbake til en tilværelse som vaneforbryter. Med tilnavnet bajonettmorderen kunne andre forbrytere bruke ham som gorilla. Med en venn stjal han fra narkopushere ved at vennen avtalte en handel med en pusher, og ved møtet trådte Pettersson frem med sin bajonett og truet til seg pusherens penger og narkotika. Pettersson anslo at de ranet over 300 pushere på den måten.
I 1970-årene var Pettersson ytterligere innblandet i en rekke voldsforbrytelser. I 1974 slo han ned en mann med en jernstang. Samme år fikk han seks måneders fengsel for at ha stukket ned en mann, og året etter fikk han igjen en fengselsdom, denne gang for å ha stukket ned en pusher med bajonetten. Han ble imidlertid løslatt etter ett år. I 1977 begikk Pettersson også en hel rekke voldsforbrytelser, og ble mistenkt for mord på sin egen far. Pettersson ble ikke dømt i den saken, men umiddelbart etter løslatelsen stakk han ned en narkohandler og for den forbrytelsen ble han idømt fem års fengsel.
Da Pettersson ble løslatt i 1983 fikk han jobb i en ungdomsklubb i Stockholm, en jobb han bare var i stand til å holde på kortvarig. På denne tiden hadde han høyt alkohol- og amfetamin-misbruk og fortsatte sin kriminelle løpebane med tyveri og vold. En av hans kriminelle metoder som han skulle ha brukt over hundre ganger, var å stjele fra Systembolaget ved å bestille en flaske vodka og deretter be om en dyr flaske vin. Når ekspeditøren gikk etter den dyre vinen på lageret snappet Petersson til seg vodkaflasken på disken og sprintet avsted. Dette gav ham nok et tilnavn: «Sprinteren».
I midten av 1980-årene levde han av pensjon og fikk stilt en leilighet til rådighet av staten. Han drakk øl, vodka og billig vin i den lokale parken eller hjemme hos seg selv. Ved tyveri kunne han skaffe ekstra midler som han benyttet til å kjøpe amfetamin hos Sigge Cedergreen på spilleklubben Oxen i det sentrale Stockholm.
I de to første månedene av 1986, før Palmemordet, ble han dømt for å ha urinert på et butikkvindu og for å ha stjålet to dåser spaghetti. På dette tidspunkt bodde Pettersson i den belastede Stockholmsforstaden Rotebro.
Palmesaken
Den 14. desember 1988 ble Pettersson anholdt for mordet på Olof Palme. Den 27. juli 1989 ble han i Stockholm tingsrätt funnet skyldig og dømt til livsvarig fengsel. Dommen ble avsagt under dissens hvor lekdommerne stemte for domsfellelse mens de to juridiske dommerne ønsket Pettersson frikjent. Den 2. november samme år ble han frifunnet av en enstemmig Svea hovrätt på grunn av manglende bevis og feil begått under vitnekonfrontasjon.
Pettersson var med varierende grad av sannsynlighet blitt identifisert av blant andre Olof Palmes hustru Lisbet, og hans utseende stemte med enkelte signalementer av gjerningsmannen. Begge rettsinstansene fant det bevist at Pettersson hadde vært utenfor Grand kino mordkvelden, hvilket han selv benektet. Hans forklaring har stort sett vært at det godt kan ha vært han som gjorde det, men at han ikke husker noen ting fra tidsrommet drapet skjedde.
I 1997 innleverte riksåklagaren en gjenopptagelsesbegjæring til Högsta domstolen, men på grunn av manglende bevis ble begjæringen avvist.
Han døde i 2004 på Karolinska Universitetssjukhuset like nord for Stockholm etter at han ble lagt inn med brudd på hjerneskallen, samtidig som han hadde dårlig allmenntilstand etter lengre tids rusmisbruk og perioder hvor han i praksis levde på gaten i Stockholm.
I 2020 ble Palemeetterforskningen etter 34 år nedlagt; på pressekonferansen da dette ble kunngjort redegjorde politiet grundig for sin mistanke om å ha identifisert gjerningsmannen, nemlig Stig Engström (1934-2000), som tok sitt eget liv tyve år tidligere og ikke kunne tiltales.
Bjørg Tingstad
Bjørg Tingstad (født 16. februar 1959 på Jøa i Nord-Trøndelag) er en norsk politiker (Sp).
Hun var ordfører i Fosnes kommune 2007–2015. Tingstad var valgt på en fellesliste mellom Senterpartiet og Kristelig Folkeparti, som hele perioden hadde flertall i kommunestyret. Hun frasa seg renominasjon i 2015. I perioden 2013–2017 var hun Senterpartiets 2. vararepresentant til Stortinget fra Nord-Trøndelag.
Tingstad har studiekompetanse fra Namdal gymnas og lærerutdannelse fra Høgskolen i Nord-Trøndelag. Hun har yrkesbakgrunn fra skoleverket som lærer, rektor og pedagogisk konsulent i Oppegård, Namsos og Nærøy kommuner.
The Understanding
The Understanding er Röyksopps andre album. Albumet ble utgitt 12. juli 2005. Svein Berge og Torbjørn Brundtland, som utgjør Röyksopp, synger selv på en del av sporene, noe som er nytt i fra det forrige albumet, Melody A.M. I tillegg nyttiggjør de seg av andre vokalister som Kate Havnevik («Only This Moment» og «Circuit Breaker»), Chelonis R. Jones («49 Percent») og bemerkelsesverdige Karin Dreijer Andersson fra The Knife («What Else Is There?»).
VG-listen
The Understanding lå 35 uker på VGs albumliste i 2005 og 2006 med 1.-plass som beste plassering.
Spor 9: What Else Is There? nådde 4.-plass på VGs Topp 20 Single i 2006 og lå hele åtte uker på listen.
Hordaland Folkeblad
Hordaland Folkeblad er en avis som blir utgitt i Norheimsund i Vestland. Hordaland Folkeblad ble etablert i 1873 og er en av de eldste lokalavisene i Norge.
Opplag
Bekreftede netto opplagstall fra Mediebedriftenes Landsforening:
Irish softcoated wheaten terrier
Irish soft-coated wheatenterrier er en hunderase med opprinnelse fra Irland. Tradisjonelt var den en gårdshund som ble brukt som jakt- og vakthund, bl.a. til utryddelse av rotter og mus og til småviltjakt på kanin, rødrev, grevling og oter.
Opprinnelse og alder
Wheatenterrier stammer fra provinsen Munster i Irland, men den eksakte opprinnelse er ukjent. Den er en av de eldste irske terrierrasene, og som sådan blir den regnet som stamfar for flere andre terrierraser. Den irske kennelklubben anerkjente rasen i 1937, mens The Kennel Club i Storbritannia aksepterte den først i 1943. Til Norge kom den først i 1964. Man regner og med at det er blandet inn kerry blue-terrier langt tilbake i tid siden rasen har så myk pels.
Utseende, anatomi og fysikk
Wheatenterrierer er en velbygd og langbeint, kvadratisk terrier med en karakteristisk rikelig, silkeaktig, hvetefarget pels. Kroppen er muskuløs og kompakt, med kort rett rygglinje. Halsen kraftig og uten løst hud. Brystkassen er dyp og lendepartiet er kort og meget kraftig. Hodet er langt og skallet flatt, aldri grovt, med markert stopp. Kraftig kjeveparti og små-middels store hengeører. Pelsen er myk og bølger lett. Fargen er hvetefarget/gultonet i alle nyanser. Hannene blir ca. 46-48 cm i skulderhøyde og veier gjerne 15,7-18 kg, tispene blir ca. 43-47 cm høye og veier ca. 13-15 kg. Det finnes to typer av wheatenterrieren: Den Irske, som gjerne er litt mindre, har noe hvitere, tynnere og glattere pels (gjerne i lokker og med litt blankt skjær), og den amerikanske, som har fyldigere pels. Den amerikanske krever gjerne litt mer pelsarbeid for ikke å bli tovet.
Bruksområde
Wheatenterrierer er en allsidig brukshund, som egner seg til alt fra gårdshund, vakthund og jakthund til servicehund, lavinehund, kløvhund, utstillingshund og familiehund m.m. Den har både energi og utholdenhet nok til de fleste oppgaver.
Gemytt og væremåte
Wheatenterrierer en allsidig, selvstendig, modig og energisk hund.. Den bjeffer ikke i utide og blir gjerne regnet som en hengiven familiehund. Den er snill, tillitsfull og leken mot sine egne, mot fremmede er de også kjent for å være tillitsfulle og veldig glad i å gi alle rundt seg et kyss. Rasen kan være noe aggressiv mot andre hunder. Rasen er og kjent for å ha en tendens til å hoppe på folk av ren lykke. Som sådan passer rasen best for aktive mennesker, som vet å gi denne hunden fysiske og mentale oppgaver. Hunden krever mye aktivisering. Pelsen må stelles regelmessig. Dette innebærer både klipping og børsting. Wheatenterrieren er samtidig en allergivennlig hund. Dette innebærer at rasen ikke røyter. Hunden er svært leken, og leker langt inn i alderdommen.
Svømming under Sommer-OL 2008 – 100 meter brystsvømming kvinner
Øvelsen 100 meter brystsvømming damer ved Sommer-OL 2008 fant sted fra 10. til 12. august i Beijing nasjonale vannsportsenter.
Kvalifikasjonskravene var 1.09,01 (A-krav) og 1.11,43 (B-krav).
Norge var ikke representert i øvelsen.
Oversikt
Alle tider er China Standard Time (UTC+8)
Kvinnheringen
Kvinnheringen er en lokalavis som blir utgitt i Vestland. Avisen er lokalavis for Kvinnherad og har hovedkontor på Husnes. Avisen redigeres på nynorsk.
AT
AT, At, aT og at kan bety:
Kvinnheringen
Opplag
Bekreftede netto opplagstall fra Mediebedriftenes Landsforening:
AT
at
IBM-kompatibilis PC
NeWS
NeWS (engelsk forkortelse for Network extensible Window System) var et vindussystem som ble utviklet av Sun Microsystems i midten av 1980-årene. Det var opprinnelig kjent som SunDew, og ble hovedsakelig utviklet av James Gosling og David S. H. Rosenthal.
Kommandotolken i NeWS var et programmeringsspråk som var basert på PostScript, og utviklet seg senere til Display PostScript, selv om de to prosjektene ellers ikke var relaterte til hverandre. Gjennom denne ble det mulig å implementere vinduer og interaksjon med datamus mot et grafisk brukergrensesnitt, men i motsetning til PostScript kunne ikke NeWS benyttes til å utvikle helt ferdige interaktive programmer med støtte for mus.
NeWS ble lansert som en konkurrent til vindussystemet X og ble levert sammen med SunOS 2.3 i november 1993
Herman Bernhoft
Herman Bernhoft (født 4. februar 1981) er en norsk skuespiller fra Kjeller i Akershus. Han har erfaring fra både teater og film.
Han gikk dramalinja ved Lillestrøm videregående skole og spilte Sigmund i filmatiseringen av Klaus Hagerups Markus og Diana i 1996. Han har erfaring som både skuespiller og regissør på amatørplan fra Skedsmo Amatørteater og Gjerdrum Amatørteater, og har også skrevet to familiemusikaler.
Han fullførte sin fireårige skuespillerutdanning på Teaterhøgskolen ved Kunsthøgskolen i Oslo våren 2010. Deretter jobbet han et år ved Teatret Vårt i Molde, hvor han debuterte i Hele Norges Bennus! og seinere utviklet soloforestillingen «Prøysen: En som går forbi» med sanger og tekster av Alf Prøysen, sammen med pianisten Arne Torvik.
Våren 2011 medvirket han som Osvald i Henrik Ibsens Gjengangere, en rolletolkning som ble funnet verdig Heddaprisen 2011 for beste mannlige birolle. Regien var ved Uwe Cramer. Etter dette har han arbeidet ved Det norske teatret, der han medvirket i Tida og Rommet av Botho Strauss.
717 Wisibada
717 Wisibada er en hovedbelteasteroide. Den ble oppdaga den 26. august 1911 av Franz Kaiser fra Landessternwarte Heidelberg-Königstuhl i Heidelberg. Den er oppkalt etter Keisers fødeby Wiesbaden.
IUBMB
International Union of Biochemistry and Molecular Biology (IUBMB) er en internasjonal ikke-statlig organisasjon (NGO) som tar for seg spørsmål som er relevante innen biokjemi, molekylærbiologi og beslektete disipliner. IUBMB ble stiftet i 1955 som International Union of Biochemistry etter mønster av den tilsvarende, men langt eldre organisasjonen innen kjemi IUPAC. Union hadde 77 medlemsland i 2008. Norge er representert ved  Norsk biokjemisk selskap
J-pop
J-pop (eller Jpop) er en forkortelse av Japanese popular music, det vil si popmusikk fra Japan. Det dreier seg om en mest vestlig-inspirerte delen av japansk populærmusikk. Den har også hentet inspirasjon fra K-popen fra Sør-Korea. Uttrykket ble først tatt i bruk av radiokanalen J-Wave for popmusikk, men inneholder flere stilarter enn bare pop, for eksempel rock, dance, rap og soul. Samtidig som interessen for Japan har vokst i resten av verden de siste årene, har også interessen for J-pop vokst utenfor Japans grenser. Dette skyldes i stor grad bruken av J-pop-sanger i populære animeserier som er blitt svært populære også utenfor Japan (Naruto, Pokémon, Digimon mfl.).
Veddeløpshund
En veddeløpshund er en hund som benyttes til konkurranser i hurtigløp på bane der totalisatorspill (veddemål) tillates. Tradisjonelle veddeløpsbaner er gjerne ovalbaner der løp på henholdsvis 220, 330, 440, 550, 660 eller 770 yards (1 yard = 0,9144 meter) utføres. Andre lengder er også i en viss grad aktuelle.
J-pop
Japanske musikkforretninger kategoriserer gjerne sin musikk i fire grupper: J-pop, enka (en tradisjonell form for ballade), klassisk, og engelsk/internasjonal. Noen sanger, som dem sunget av Miyuki Nakajima og Anzen Chitai, representerer en fusjon av enka og J-pop.
IUBMB
IUBMB organiserer hvert tredje år en kongress: Congress of Biochemistry and Molecular Biology, og sponser andre konferanser, symposia, utdanningstilbud og forelesninger.
Veddeløpshund
Veddeløpshunder er typisk av rasen greyhound, spansk galgo eller whippet der totalisatorspill tillates. Greyhound er mest benyttet, men typen må på ingen måte sammenlignes med de greyhounder som benyttes som utstillingshunder. Veddeløpshundene blir spesielt avlet med tanke på et liv på veddeløpsbanen. De er gjerne mindre, mer kompakte og langt mer muskuløse enn utstillingstypen. Andre hunderaser, som oftest mynder, deltar også i veddeløp, spesielt der totalisatorspill ikke tillates. Som sådan konkurrerer hundene innbyrdes innen hver enkelt rase.
IUBMB
Organisasjonen vedtar og publiserer standarder for enzymnomenklatur og annen biokjemisk nomenklatur, i enkelte tilfeller sammen med søsterorganisasjonen IUPAC.
For tiden er Angelo Azzi president. Tidligere presidenter har vært blant annet George Kenyon, Brian F.C. Clark, Mary Osborn, Harland G. Wood, William J. Whelan, K. Yagi og Hans Kornberg.
Den rumensk-ortodokse kirke
Den rumensk-ortodokse kirke (Biserica Ortodoxă Română på rumensk) er en av de autokefale kirkene i det østlig-ortodokse kirkesamfunnet. En majoritet av rumenere (18 817 975, eller 86,8% av befolkningen, ifølge 2002-tellingen ) tilhører denne kirken. Den rumensk-ortodokse kirke er den tredje største blant de ortodokse kirkene etter den russisk-ortodokse og den ukrainsk-ortodokse kirke.
Medlemmer av Den rumensk-ortodokse kirke refererer gjerne til sin tro som Dreapta credință («den rette tro»). Det hender også at ortodokse troende blir omtalt som dreptcredincioși (rettroende) eller dreptmăritori creștini (rettvitnende kristne).
1931 Čapek
1931 Čapek er en hovedbelteasteroide. Den ble oppdaget 22. august 1969 av Luboš Kohoutek ved Hamburger Sternwarte i Bergedorf i Hamburg.
Barros Blancos
Barros Blancos er en by i Canelones-departementet i det sørlige Uruguay. Byen har 13 553 innbyggere.
Historie
Barros Blancos ble grunnlagt i 1951.
Befolkning
Kilde:
Kommune
Byens ordfører (alcalde) er Napoleón Da Roza (2012).
David Robinson
David Maurice Robinson (født 6. august 1965) er en tidligere basketballspiller fra USA.
Han var også med på det amerikanske OL-laget («Dream Team») i 1992 og 1996.
Norgesmesterskapet i mixed curling
NM Mixed er et nasjonalt curlingmesterskap. Turneringen er åpen, og personer fra andre nasjoner kan gjerne delta. Vinneren av turneringen får som regel førsteretten til å spille europamesterskapet i samme format.
Vinnere
1995 – Halden Curling Club (Jan Øivind Hewitt, Anne Grethe Bremnes, Jan Marcus Lilledal, Anne Grethe Hewitt)
2000 - Oppdal curling club (Stig Høiberg, Grethe Wolan, Christian Jørgensen, Else Skogan)
2004 – Oppdal Curling Club (Øivind Andre Grøseth, Solveig Enoksen, Kristin Skaslien, Hans Roger Tømmervold)
2005 – Lillehammer Curling Club – (Thomas Løvold, Linn Gitmark, Thomas Due, Camilla Grøseth)
2006 – Snarøen Curling Club (Håvard Vad Petersson, Henriette Wang, Christoffer Svae, Åsa Celius)
2008 – Snarøya Curling Club (Thomas Løvold, xx, Christoffer Svae, xx)
2009 – Oppdal Curling Club (Eli Skaslien, Steffen Walstad, Kjersti Husby, Steffen Mellemseter)
2010 – Mixed Curling Club (Sander Rølvåg, Kristine Davanger, Frode W, Malin Frondell Løchen)
2011 – Halden Curling Club (Ole N. Hauge, Hilde Stenseth, Tomas Moe, Anne Grethe Bremnes)
2012 – Mixed Curling Club (Magnus Nedregotten, Pia Trulsen, Steffen Walstad og Ingvild Skaga)
2014 - Snarøen Curling Club (Steffen Walstad, Kristin Skaslien, Magnus Nedregotte og Julie Kjør Molnar)
1932 Jansky
1932 Jansky er en hovedbelteasteroide og går i bane innenfor asteroidefamilien Nysa. Den ble oppdaget 26. oktober 1971 av Luboš Kohoutek ved Hamburger Sternwarte i Bergedorf i Hamburg.
Texas
Texas er en delstat i de sentralsørlige delene av USA. Texas er den nest største delstaten i både areal (etter Alaska) og folketall (etter California), med et totalt folketall på 28 millioner mennesker fordelt på 696,200 km². Houston er den største byen og den fjerde største byen i USA. Andre store og viktige byer er San Antonio, El Paso, Dallas, Forth Worth og delstatshovedstaden Austin.
Det kjente uttrykket «six flags over Texas» kommer ifra alle flaggene Texas har brukt opp igjennom tiden. Spania var det første landet som hevdet suverenitet over delstaten. Senere har både Frankrike, Mexico og USA gjort det samme. I 1836 frigjorde Texas seg fra Mexico, og Texas ble en selvstendig stat. Republikken Texas varte i ni år til Texas ble annektert i USA og ble USAs 28. delstat 29. desember 1845. Texas var også en del av Amerikas konfødererte stater under den amerikanske borgerkrigen.
Ved funnet av olje på begynnelsen av 1900-tallet fikk delstaten en kolossal økonomisk oppgang. Etter dette har Texas vært blant USAs rikeste stater. I løpet av det første tiåret av det tjueførste århundret gikk Texas forbi New York og ble den nest største økonomien i USA. Spesielt har veksten innen høyteknologi, høyere utdannelse og biomedisinsk forskning vært sterk de siste tiårene.
Historie
Indianerstammer som en gang bodde innenfor grensene til dagens Texas inkluderer apasje, atakapan, bidai, caddo, comanche, cherokee, kiowa, tonkawa, wichita og karankawa. I dag er det tre føderalt anerkjente indianerstammer med tilhørighet i Texas: Alabama-Coushatta Tribe of Texas, Kickapoo Traditional Tribe of Texas og Ysleta Del Sur Pueblo of Texas.
I 1543 oppdaget Luis de Moscoso olje i det området som siden 1845 er kjent som Texas. Da de første spanske oppdagerne ankom var området bare tynt befolket av ulike indianerstammer. I årene 1720–22 ble det okkupert av marki de Aguayo på grunn av Spanias frykt for at Frankrike skulle legge beslag på territoriet.
I 1803 gjorde USA krav på området i forbindelse med Louisiana-kjøpet, men området forble spansk. I 1820-årene begynte området å bli befolket av amerikanske farmere som bosatte seg der, og i 1833 gjorde teksanerne opprør og erklærte seg uavhengige. I mars 1836 stormet meksikanske styrker under ledelse av Antonio López de Santa Anna fortet Alamo, og nesten 200 amerikanere mistet livet. Blant de drepte var oberst Jim Bowie og kongressmannen Davy Crockett. I april samme år beseiret Sam Houston meksikanerne i slaget ved San Jacinto, og Antonio López de Santa Anna ble tatt som krigsfange. Dette førte til at en egen uavhengig stat, Republikken Texas, ble opprettet, og den kom til å bestå i nesten ti år. Den 12. oktober 1838 trakk Republikken Texas sin søknad om å bli en del av USA. 12. april 1844 ble Texas et amerikansk territorium, og 23. juni 1845 godkjente Texas USAs annektering hvilket førte til et spent forhold til Mexico. I desember 1845 ble Texas USAs 28. delstat som slavestat og avsto derfor områdene nord for 36°30' breddegrad som var nordgrensen for slavehold i unionen. USA og Mexico undertegnet Guadalupe Hidalgo-traktaten i 1848 som innebar at Mexico måtte avstå alt land nord for Rio Grande. Mexico fikk 18 millioner dollar og erkjente Texas som en del av USA. I januar 1861 trådte Texas ut av Unionen og gikk inn i Amerikas konfødererte stater, og i 1870 ble de gjenopptatt i Unionen.
I 1870- og 1880-årene ble indianerstammene drevet ut med makt, og utbyggingen av jernbanen banet vei for nybyggerne. Kvegdriften fikk et oppsving og skapte myten om Texas som den virkelige «Vill vest»-staten. I begynnelsen av 1900-tallet fikk oljen stor betydning, og Houston og Dallas ble på den tiden regnet som to av de mest velstående byene i verden.
President John F. Kennedy ble skutt og drept i Dallas 22. november 1963.
USAs tidligere president George W. Bush var guvernør i Texas i årene 1995–2000.
Geografi
Texas er USAs nest største delstat både i areal (etter Alaska) og i folketall (etter California). Texas er også hjem til en rekke av Nord-Amerika- og USAs største byer. Dette inkluderer byer som Houston, Dallas, San Antonio, Forth Worth og El Paso. Austin er delstatshovedstad, fylkeshovedstad i Travis County og den 4. største byen i staten. Texas er større enn Tyskland, England, Irland, Nederland og Belgia til sammen. Staten er lokalisert i de sørlige delene av Great Plains, som ender ved Østlige Sierra Madre i det nordlige Mexico. Det er i den sentralsørlige delen av USA.
Delstatens store størrelse og unike historie har gjort Texas til en av de viktigste delstatene i USA. Staten kan sies og ligge i både sørlige- og sørvestlige deler av USA. Delstatens enorme areal, økonomi og kultur er lett gjenkjennelig. Østlige, sentrale og nordlige deler av delstaten har større likheter med det sørlige USA enn det sørvestlige USA. Vest-Texas og Sør-Texas derimot har betydelig større likheter og kan lettere assosieres med det sørlige USA.
Texas har en stor variasjon i de geografiske forholdene, som følge av den kolossale størrelsen. Her finnes både store fjellkjeder og fruktbare sletter. Klimaet varierer mellom årstidene. De fleste steder er det kjølige vintere og brennende varme somre. En rekke orkaner og tornadoer rammer Texas regelmessig.
Rio Grande, Red River og Sabine River utgjør naturlige statsgrenser til Oklahoma i nord, Louisiana og Arkansas i øst og de meksikanske delstatene Chihuahua, Nuevo León og Tamaulipas i sør. Texas Panhandle (den kvadrat-formede toppen av Nord-Texas) har en østlig grense med Oklahoma på 100° V, en nordlig grense med Oklahoma på 36°30 N og en vestlig grense med delstaten New Mexico på 103° V. Storbyen El Paso ligger på det vestligste punktet i delstaten, på 32° N inntil Rio Grande.
Texas utgjør til sammen 7 prosent av USAs totale land- og vannarealer. Delstaten er den nest største i USA, etter Alaska, og er den sørligst liggende delstaten. Delstatshovedstaden, Austin, er den sørligste delstatshovedstaden av de 48 fastlandsstatene i USA. Kun overgått av Honolulu, San Juan og Hagåtña i hele unionen.
Texas har et totalt areal på 696,241 km². Den lengste rette statsgrensen er fra det nordvestlige hjørnet av Panhandle til Rio Grande sør for Brownsville. Texas er så stor at den vestlige byen El Paso, er nærmere San Diego, California enn Beaumont i den østlige delen av staten. Beaumont på den andre siden, er nærmere Jacksonville, Florida, enn den er El Paso. Texarkana, som ligger i det nordøstlige hjørnet av delstaten, har samme avstand til Chicago, Illinois som til El Paso. Dalhart, i det nordvestlige hjørnet av Texas, er nærmere delstatshovedstedene i Kansas, Colorado, New Mexico, Oklahoma og Wyoming enn sin egen delstatshovedstad.
Delstatens geografiske midtpunkt er 24 km nordøst for Brady i McCulloch County i Sentral-Texas. Guadalupe Peak, på 2 667 m over havet, er det høyeste punktet i Texas. Det laveste punktet, er der Texas møter Mexicogulfen. Texas har fem statsskogsområder og 120 delstatsparker på til sammen over 2 450 km². Det er 3 700 elver og 15 store elvesystemer på et areal større enn 307 385 km².
Texas har 254 fylker, 10 klimasoner, 14 jordregioner og 11 økologiske regioner. Delstaten deles inn etter geologi, topografi, politiske bestemmelser, dyre- og planteliv og regnavfall.
Fylker
Texas har 254 fylker, mer enn noen annen amerikansk delstat. Staten var historisk inndelt i bykommuner under lokale myndigheter, som igjen var styrt av spanske og meksikanske myndigheter. Da Texas ble et selvstendig land i 1836, var staten delt inn i 23 fylker. Disse ble senere, som følge av uenigheter og krav om lokalmyndigheter, delt inn i flere og mindre fylker. Det yngste av fylkene, er Kenedy County som ble opprettet i 1921.
Hvert fylke er styrt av en kommisjonær rett bestående av fire valgte kommisjonærer og en fylkesdommer valgt av landets stemmer. I de mindre fylkene har fylkesdommeren oppgaven med å utføre juridisk arbeid, mens i de større fylkene har dommeren kun ansvar for og styre retten. Sheriffer og skatteinnkrevere er valgt ved stemmevalg. Alle fylkesvalgene er partiavhengige. I Texas har, i motsetning til mesteparten av de andre delstatene, byene større myndighet enn fylkene.
Byer
Listen under viser de 20 største byene i Texas etter innbyggertall.
Klima
Det store arealet og plasseringen av det gjør at Texas havner innen flere klimasoner som gir staten veldig variable værforhold. Texas Panhandle har kaldere vintere enn Nord-Texas, mens Gulfkysten har milde vintere. Texas har store nedbørsvariasjoner. El Paso, på det vestligste punktet i delstaten, har så lite som 200 mm årlig regnfall. Houston, i den sørøstlige delen av Texas, har mer enn 1 400 mm nedbør årlig. Dallas i Nord-Texas har en årlig nedbørsmengde på 940 mm.
Snø finnes hver vinter i Panhandle og i det store fjellandskapet i Vest-Texas. Nord-Texas og Øst-Texas har snø ca. hvert annethvert år, mens San Antonio og kystområdene ikke har snø ved normale værforhold.
Sommertemperaturene varierer for det meste mellom 26 ℃ i fjellandskapet i vest og på Galveston Island ved kysten i sørøst, til temperaturer rundt 40 ℃ i Rio Grande Valley i Sør-Texas. Gjennomsnittstemperaturen for hele Texas ligger på 32 ℃. Natt-temperaturene om sommeren er noe kaldere og varierer fra 14 ℃ i Vest-Texas til 27 ℃ i Galveston i Øst-Texas.
Tordenvær rammer Texas ofte, spesielt i de østlige og nordlige delene av staten. Nesten hele Nord-Texas er en del av Tornado Alley, som er et område med mye tornadoer i USA. Texas har flest tornadoer i hele unionen inkludert biland som Guam og Puerto Rico. Det gjennomsnittlige antallet tornadoer pr. år er 139. Tornadoene rammer som regel hardest i Panhandle og Nord-Texas og kommer som regel i april, mai eller juni måned.
De mest ødeleggende tropiske syklonene som har rammet USA opp igjennom tiden, har rammet Texas. Over 400 mennesker i Indianola ble drept av en syklon i 1875, fulgt av en i 1886 som utslettet byen fullstendig. Under Galveston-orkanen 1900 omkom muligens over 12 000 mennesker bosatt i Galveston-området. Dette er den dødeligste naturkatastrofen som har rammet USA noen gang. Andre store orkaner har vært Orkanen Audrey i 1957, Orkanen Carla i 1961, Orkanen Beulah i 1967, Orkanen Alica i 1983, Orkanen Rita i 2005, Orkanen Ike i 2008 og Orkanen Harvey i 2017
Texas sender ut mer drivhusgass enn noen annen amerikansk delstat. Staten slipper ut mer enn 680 milliarder kilo av karbondioksid årlig. Som en selvstendig stat, ville Texas havnet på 7.-plass i verden over utslippere av CO2. Grunner til de store utslippene er store fabrikker og produksjonsindustri.
Geologi
Texas er en av de sørligste av de amerikanske delstatene, og utgjør den nederste delen av Great Plains. De eldste steinene i Texas kan dateres til mesoproterozoikum og er ca. 1,600 millioner år gamle. Disse steinene kan for eksempel bli funnet i Llano, Van Horn og i Franklin Mountains ved El Paso i Vest-Texas. Mellom 14 og 19 km av sedimenter er i dag under Texas, og stor produksjon av olje finner sted ved disse områdene. Oligocenske vulkanske steiner er stort sett funnet rundt Big Bend i Vest-Texas. Ettersom delstaten befinner seg langt fra aktive platetektonikkgrenser, finnes det ingen vulkaner og få jordskjelv i staten.