cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
John Lawley
John Lawley var svært utradisjonell i sin forkynnelse. For å illustrere den bunnløse sjøen av Guds kjærlighet og tilgivelse så stupte han en gang fra scenen og ned blant stolradene, hvor han fortsatte sin tale mens han tok svømmetak på gulvet.
Sangforfatter
Lawley skrev sin første sang i 1879 og er senere blitt kjent over hele verden som sangforfatter og sanger. Mest kjent er trolig den som på engelsk heter "Wanted: Hearts baptized with Fire". På norsk heter den "Hjerter er det verden trenger". Denne sangen synges på en melodi fra fjerde sats i Beethovens niende symfoni, også kjent som "Ode til gleden", med en tekst av den tyske dikteren Schiller. Det skal ha vært den norske Frelsesarmé-musikeren Klaus Østby som oppdaget at Lawleys tekst kunne synges på denne tonen.
I 1916 hadde 19 av hans sanger funnet veien inn i Frelsesarmeens engelske sangbok. I de siste tyve årene av Frelsesarmeens grunnlegger William Booth sitt liv var det John Lawley som var hans assistent og solosanger på møtene som William Booth holdt. John Lawley var med på kampanjer over hele verden, slik som Japan, Australia og Amerika.
Siste år
I sine siste år var kommandør Lawley soldat i Watford korps, hvor han også døde i en alder av 62 år. I begravelsen i Abney park kirkegård på ettermiddagen 14. september 1922 var det ikke mindre en åtte hornmusikkorkester som fulgte begravelsesfølget.
Snilstveitøy
Snilstveitøy er en øy som ligger rett utenfor Rosendal i Kvinnheradsfjorden i Kvinnherad kommune i Vestland. Øya har et areal på 6,8 km² og det høyeste punktet, Veten, ligger på 409 meter over havet. Som navnet antyder fungerte Veten i eldre tid som et ledd i leidangsmobiliseringen.
I forlengelsen av Snilstveitøy, bare skilt av et svært smalt sund, ligger øya Skorpo som strekker seg sørvestover mot Herøysund.
På Snilstveitøy utgis lokalavisen Øyaposten. Den utgis i papirutgave to ganger i året og har vekt på lokalhistorisk stoff.
Ray Farr
Raymond Kenneth Farr (født 3. juli 1948 i Hereford) er en britisk dirigent og trompetist.
Farr er utdannet ved Royal Academy of Music og har spilt trompet med BBC Radio Orchestra. Farr har dirigert flere av de fremste brassbandene i Europa, deriblant Grimethorpe Colliery Band, Brassband Bürgermusik Luzern og Eikanger-Bjørsvik Musikklag. Han har også figurert som dirigent og dommer i forbindelse med europamesterskap for brassband.
I 2019 ble Farr tildelt Iles-medaljen for betydelige bidrag til brassbandbevegelsen.
Ivar Ulekleiv
Ivar Michal Ulekleiv (født 22. mai 1966 i Dombås) er en norsk tidligere skiskytter. Han representerte Dovre Skiskytterlag.
Ulekleiv vant 10 km sprint i NM i skiskyting i 1993, og deltok under vinter-OL for Norge i 1994 på Lillehammer med 14.-plass på 10 km, og var med på laget som kom på 7.-plass på stafetten. Han var med på laget som tok sølv i lagkonkurransen i VM i skiskyting 1991.
Sideshow
Sideshow (engelsk for «sideforestilling») er en amerikansk betegnelse for en mindre forestilling eller opptreden som blir vist ved siden av hovedattraksjonen i et sirkus, gjerne i egne sidelokaler. Slike enkle framvisninger kan også forekomme på tivolier, på markedsplasser eller i fornøyelsesparker.
Sideshow var særlig populære i USA fra ca. 1850 til 1950. Fordi sirkusforestillingene var omfattende produksjoner som begrenset seg til et par visninger per kveld, trengte eierne kortere og enklere tilleggsattraksjoner som kunne skaffe billettinntekter hele dagen.
Sideshowene omfattet folkelig, publikumsvennlig og spektakulær underholdning som sirkusene, men numre var gjerne enklere og mer intime. Artistene kunne være gjøglere, sterke menn, hypnotisører og burleskdansere. Andre undersjangere er loppesirkus og freak show, en type bisart «kroppsteater» med oppvisning av vanskapte eller kroppslig uvanlige mennesker og dyr mot betaling.
Hans Engelsen Eide
Hans Engelsen Eide (født 8. mai 1965 i Voss) er en norsk tidligere kulekjører. Han representerte Voss Freestyleklubb.
Eide vant åtte NM i freestyle, kulekjøring i 1984, 1985, 1987, 1988, 1989, 1990, 1991 og 1994. Han deltok i vinter-OL for Norge i 1994 på Lillehammer med 15.-plass i kulekjøring. Eide kom på 2.-plass i kulekjøring i 1988 i Calgary, som da var demonstrasjonsøvelse. Han tok tre enkeltseiere i World Cup, og kom på 2.-plass totalt i 1991.
The Stronger Vow
The Stronger Vow er en amerikansk stumfilm fra 1919, regissert av Reginald Barker.
Handling
En kvinne fra Spania blir splittet mellom to løfter: hennes ekteskapsløfte, og hennes løfte om å drepe mannen som hadde drept broren hennes. Overbevist om at den nye ektemannen hennes også var brorens morder, står kvinnen overfor en samvittighetskrise.
Sovetskij (Khanty-Mansia)
Sovetskij (russisk: Сове́тский) er en by i Khanty-Mansia i Russland. Den ligger 300 km vest for Khanty-Mansijsk.
Den ble grunnlagt i 1963.
Jon Eriksson Helland
Jon Eriksson Helland (født 1849, død 1869) var en norsk felemaker fra Bø i Telemark. Han var felemaker Erik Jonsson Hellands eldste sønn og døde bare 20 år gammel. Han ble ansett for å ha store evner, og faren hadde store forventninger til ham ettersom han tok ham med på reiser både til Kristiania og Horten.
Fordi han døde i ung alder har vi ikke så mange feler etter ham. Men det er trolig at han ville blitt en enda større felemaker enn sin far.
Therese Ulvan
Therese Ulvan (født 8. august 1979) er en norsk sanger og komponist fra Hitra i Trøndelag, nå bosatt i Trondheim. Hun har en bachelorgrad i jazz fra Leeds College of Music, og har også studert ved Paul McCartneys skole Liverpool Institute for Performing Arts og ved Musician Institute (MI) i Los Angeles.
2005-2007 jazzpiano og sang ved The Novello Music School
2010-2018 *sang  og piano på 12 kirkekonserter med Joralf Gjerstad og Øyvind Løvrød
* Har turnert i Russland, Spania, Italia, Filippinene, Monaco, USA og Norge.
* Jobbet med The World Peace Orchestra i Indonesia.
* Turnerte i Norge, Tyskland og Ungarn med Jimmy Haslip, Jeff Lorber og Lionel Cordew i forbindelse med utgivelsen av albumet Love True.
* Opptreden på Beat for Beat NRK, samt Firestjerners middag og NRK sine Påskegudstjenester.
* Foredrag om måloppnåelse i Olavshallen for Ungdommens kulturmønstring, God-nok festivalen i Nordland og Russland.
* Koret for Joe Lynn Turner på låta Tied Down, som ble lansert i verdens største rockemagasin Classic Rock Magazine, samt turnerte i tre år med Joe Lynn Turner.
* Turnerte i Norge og Russland med det norsk-russiske bandet Tribute Collective.
* Turnerte med Bjørg Thorallsdottir.
* Juleshow med blant annet Tore Johansen.
* Vokalinstruktør på NRK sitt program Folk.
* Vokalinstruktør og dirigent ved Trøndertun Folkehøgskole og Trondheim kulturskole.
* Duo med Thomas Tostrup, kvartett med Bjørn Krokfoss, solooppdrag og vokalist i ulike band
Already There
Fra 2005 til 2009 bodde Ulvan i Los Angeles. I denne perioden gikk hun i studio og spilte inn debutalbumet - Already There, som ble gitt ut i Norge i 2010. Produsent var Roger Burn og innspillingen ble gjort med musikere som bla. Jimmy Haslip og Russell Ferrante fra jazzbandet «Yellowjackets». Albumet ble også utgitt i USA og låta Too Late ble kåret til årets nykommer av organisasjonen «LA Women in Music».
Hemmelig Begeistra
I 2013 ga Ulvan ut visepop-albumet Hemmelig Begeistra med tekster på norsk. Albumet var produsert av Kim Edward Bergseth og innspilt i hans Kitchen Studio i Oslo. Første singelen fra denne plata var låta Nye Gnagsår, Gamle Ski, ei låt som Ulvan skreiv sammen med Ulf Risnes. Andre bidragsytere på denne plata var bla. komponisten Ingolf Jektvik og tekstforfatteren Tommy Rodahl.
LoveTrue
LoveTrue er Ulvans tredje album og dette ble utgitt i 2014. Albumet er spilt inn i Los Angeles med bla. Vinnie Colauita, Michael Landau, Paul Jackson Jr., Michael Thompson, Gary Novak, Jimmy Haslip og Jeff Lorber. De to sistnevnte har også vært produsenter.
Stigen
Stigen (også kalt Østre Lurøy) er ei øy i Lurøy kommune på kysten av Helgeland i Nordland. Øya har et areal på 13,5 km² og ca. 5 innbyggere. Høyeste punkt ligger 380 moh.
Ecitonidia
Ecitonidia er en slekt av biller som hører til den store underfamilien småkortvinger (Aleocharinae) i familien kortvinger (Staphylinidae).
Levevis
Slekten er knyttet til hærmaur (slekten Eciton).
Utbredelse
Slekten er bare kjent fra det sørlige USA, fra Arizona i vest til Texas i øst.
Frynseeik
Frynseeik (Quercus cerris) er et løvfellende tre i bøkefamilien som vokser i Sør-Europa og sørvestlige Asia.
Sphaenognathus nobilis
Sphaenognathus nobilis er en bille som hører til familien hjortebiller (Lucanidae) i gruppen skarabider (Scarabaeoidea).
Frynseeik
Den kan bli opp til 40 m høy med en stammediameter på 1,5–2 m. Barken er matt grå med dype furer. Skuddene er dunhårete. Bladstilken er 2 cm lang og hårete. Formen på bladene varierer mye; de er 9–12 cm lange og 3–5 cm brede med 7–9 fliker på hver side. Bladene er mørkegrønne på oversiden og gråbrunt ullhårete på undersiden. Nøttene er 2–3,5 cm lange og 2 cm brede. Nøtteskåla er dekket av lange, frynselignende skjell. Nøttene bruker halvannet år på å bli modne.
Sphaenognathus nobilis
Utseende
En stor (hannen 40-48 millimeter), nokså bred, brun til svart hjortebille med noe bronseaktig metallglans. Hannen har forstørrede kjever, hos denne arten er de lange, tynne og sigdformede, fint sagtakkede på innersiden. Hode og pronotum er påfallende hårete på sidene, hårene ullaktige, undersiden er også tett hårete. Et påfallende trekk er at hannene har fire fasettøyne. Hodet er avrundet firkantet med markerte "hjørner". Pronotum er bredt klokkeformet sett ovenfra. Dekkvingene er hvelvede med ujevn, læraktig overflate. Beina er nokså lange og tynne, leggene med korte torner, mellom- og bakleggene brungule. Hunnen er kortere og bredere enn hannen og mørkere på farge, kjevene brede. Arten kjennes fra andre Sphaenognathus-arter på hannens tynne kjever og på at den er blankere.
Frynseeik
Frynseeik er en submediterran art og vokser som regel på ganske tørre steder. Den danner skog sammen med andre eikearter, som ungareik og duneik, naverlønn, lundalm, orientagnbøk og mannaask. Arten vokser vestover til Frankrike og nordover til Tsjekkia og Slovakia. Den er spesielt vanlig i Italia og på Balkan, og den finnes også i Anatolia, Syria og Libanon.
Sphaenognathus nobilis
Levevis
Larvene utvikler seg nede i bakken i humus-rik jord.
Frynseeik
I det østlige middelhavsområdet danner frynseeik en egen vegetasjonssone, 1000–1600 moh., mellom krattskog av eviggrønn kermeseik i lavlandet og libanonseder høyere opp. Andre trær og busker i disse skogene er fransklønn, blærebusk, parykkbusk, Malus trilobata, Fontanesia phillyreoides, mannaask, middelhavseiner, europahumlebøk, svartfuru, ildtorn og balearbuksbom.
Bokholder
En bokholder har til oppgave å samle data – bokføre – til utarbeidelse av regnskaper. Tidligere ble regnskaper ført i bøker (hovedboken ble holdt à jour) – derav tittelen – men i nyere tid skjer det hovedsakelig ved bruk av datamaskin – og i senere år via internett. Selve arbeidet med bokføringen kombineres ofte med utarbeidelse av bokføringsmaterialet som for eksempel beregning av lønn og skatt og rente- og rabattberegninger. Oppgaven med å sjekke for betalinger ligger som regel også hos en bokholder.
Frynseeik
I Italia overlapper utbredelsene til frynseeik og korkeik, og det har skjedd en viss utveksling av gener mellom de to artene. Spansk eik (Quercus × hispanica) er en hybrid mellom korkeik og frynseeik som vokser vilt i Sør-Europa.
Sphaenognathus nobilis
Utbredelse
Arten er bare kjent fra Venezuela.
Bokholder
Tittelen som bokholder tilhører ikke en spesiell utdannelse, og tittelen er heller ikke beskyttet.
En bokholder har gjerne en multifunksjonell posisjon, nemlig som økonomiassistent, regnskapsassistent og konsulent – sistnevnte fordi en bokholder kan være like god til å gi råd, som en konsulent kan.
For å redusere risikoen for svindel forsøker man å holde funksjonene for bokholder skilt på forskjellige personer hvis selskapet det føres regnskap for er av en viss størrelse. Som overordnet kan en bokholder ha en regnskapssjef/økonomidirektør. Som underordnet kan en bokholder ha en bokholderassistent eller regnskapsassistent.
Et beslektet arbeide utføres av en kasserer.
NM i friidrett 1922
Norgesmesterskapet i friidrett 1922 bestod av flere arrangementer som i 1922 kåret norgesmestere i friidrettsøvelsene.
Hovedmesterskapet ble arrangert på Frogner stadion i Kristiania 19.–20. august. Kun menn deltok. Kongepokalvinner ble Reidar Andersen.
Følgende øvelser ble arrangert utenfor hovedmesterskapet:
FK Arsenal Tivat
FK Arsenal Tivat er en montenegrinsk fotballklubb fra Tivat, som spiller i Prva liga.
Verneplan for myr i Sogn og Fjordane
Verneplan for myr i Sogn og Fjordane ble vedtatt ved kongelig resolusjon 18. juni 2004. Den omfatter 20 myrer og dekker knapt 26 km² i 14 kommuner i Sogn og Fjordane fylke. Bakgrunnen var St.meld. nr 68 (1980–81) Vern av norsk natur som fastslo målet om å verne et representativt naturutvalg i Norge. Verneområdene i fylket ble registrert i perioden 1971 – 1985 av botanikere ved NTNU Vitenskapsmuseet i Trondheim. Det var også befaringer i 1999 og 2000 utført av Fylkesmannens miljøvernavdeling, og Direktoratet for naturforvaltning anbefalte vern i januar 2004.
Grønlands statsminister
Grønlands statsminister (egentlig landsstyreformann) er Grønlands regjeringssjef. Grønland bruker selv tittelen «Landsstyreformand», siden Grønlands Landsstyre er navnet på regjeringen. Statsministeren er vanligvis lederen for det største partiet i parlamentet, Grønlands landsting. Jonathan Motzfeldt ble valgt til landets første statsminister i 1979. Det sosialdemokratiske partiet Siumut har stort sett sittet ved makten sammenhengende siden den gang. Unntaket var årene 2009-2013, hvor det sosialistiske Inuit Ataqatigiit satt ved roret.
Movementu Progresivo
Movementu Progresivo er et politisk parti på Curaçao. Det ble grunnlagt i 2016 av Marilyn Moses og beskrives som et sentrumsparti. Fram til 2015 tilhørte Moses Partido pa Adelanto I Inovashon Soshal (PAIS). Moses beskriver partiet som kristendemokratisk.
Movementu Progresivo fikk 5 % av stemmene og én representant ved parlamentsvalget i 2017, en liten tilbakegang fra valget i 2016 der partiet også vant ett mandat.
Vest-Flandern
Vest-Flandern er den vestligste provinsen i Flandern og Belgia. Den grenser til Nederland, de belgiske provinsene Øst-Flandern og Hainaut, Frankrike og Nordsjøen. Hovedstaden er Brugge. Arealet er 3 151 km² og er delt inn i 8 distrikter med totalt 64 kommuner.
Arrondissementer
Vest-Flandern er inndelt i 8 arrondissementer (distrikter):
Kommuner
Disse 8 distriktene er inndelt i totalt 64 kommuner
1. Alveringem
2. Anzegem
3. Ardooie
4. Avelgem
5. Beernem
6. Blankenberge (By)
7. Bredene
8. Brugge (By)
9. Damme (By)
10. De Haan
11. De Panne
12. Deerlijk
13. Dentergem
15. Gistel (By)
16. Harelbeke (By)
17. Heuvelland
18. Hooglede
19. Houthulst
21. Ieper (by)
22. Ingelmunster
23. Izegem (by)
25. Knokke-Heist
26. Koekelare
27. Koksijde
28. Kortemark
29. Kortrijk (By)
30. Kuurne
31. Langemark-Poelkapelle
32. Ledegem
34. Lichtervelde
35. Lo-Reninge (By)
36. Menen (By)
37. Mesen (By)
38. Meulebeke
39. Middelkerke
40. Moorslede
41. Nieuwpoort (By)
42. Oostende (By)
43. Oostkamp
44. Oostrozebeke
46. Pittem
47. Poperinge (By)
48. Roeselare (By)
51. Staden
52. Tielt (By)
53. Torhout (By)
54. Veurne (By)
55. Vleteren
56. Waregem (By)
57. Wervik (By)
58. Wevelgem
59. Wielsbeke
60. Wingene
61. Zedelgem
62. Zonnebeke
63. Zuienkerke
64. Zwevegem
Samfunnsøkonomi
Samfunnsøkonomi, også kjent som sosialøkonomi, statsøkonomi, nasjonaløkonomi eller bare økonomi, er en samfunnsvitenskap som studerer hvordan det økonomiske liv i samfunnet fungerer. Ordet økonomi er av gresk opphav, og kommer av οἶκος (oikos; hus) og νόμος (nomos; lære), altså husholdering.
Samfunnsøkonomi deles gjerne inn i mikroøkonomi og makroøkonomi. Mikroøkonomi er studiet av de mindre bestanddelene i økonomien, inkludert adferden til det enkelte individ, den enkelte husholdning og den enkelte bedrift. Mikroøkonomien forklarer de økonomiske prinsipper som styrer disse individuelle aktørenes handlinger. Makroøkonomi er studiet av sammenhengen mellom aggregerte økonomiske størrelser, som for eksempel produksjon, konsum, investeringer, sparing, sysselsetting, inflasjon og konjunkturer. Skillet mellom mikro- og makroøkonomi er flytende, siden moderne makroøkonomi ofte har et mikroøkonomisk fundament, det vil si at makroøkonomiske utfall analyseres som summen av individuelle aktørers handlinger. I tillegg til mikro- og makroøkonomi består samfunnsøkonomi en rekke spesialiserte fagfelt som har sitt utspring i mikro- og/eller makroøkonomi. Dette er bl.a. internasjonal økonomi, finansiell økonomi, offentlig økonomi, helseøkonomi og miljøøkonomi.
Samfunnsøkonomi er både et teoretisk og empirisk fag. I samfunnsøkonomisk teori forsøker en å lage modeller for å forklare økonomiske sammenhenger. Modellene er gjerne formulert matematiske som et sett med ligninger. I empirisk samfunnsøkonomi forsøker en å tallfeste økonomiske sammenhenger og en forsøker å teste om de teoretiske modellene gir en god beskrivelse av virkeligheten. Økonometri er et sentralt metodefag for empirisk samfunnsøkonomi. Samfunnsøkonomi kan også være et normativt fag, hvor en ut fra økonomisk teori og empiri forsøker å gi råd om hvordan en på en mest mulig effektiv måte kan oppnå økonomiske målsetninger.
Den tradisjonelle tilnærmingen til samfunnsøkonomiske problemstillinger, gjerne omtalt som nyklassisk økonomi, mainstream økonomi eller ortodoks økonomi, legger stor vekt på å redegjøre for økonomiske sammenhenger ved hjelp av presise sammenhenger som lar seg kvantifisere eller tallfeste. For å få tilfredsstillende presisjon og mulighet for å tallfeste sammenhengene, anvender økonomer gjerne matematikk. Presisjonsnivået og bruken av matematikk er blitt kritisert av en rekke ulike økonomiske miljøer. Disse miljøene går gjerne under fellesbetegnelsen heterodoks økonomi.
Navn og avgrensning
Ordet økonomi er av gresk opphav, og kommer av οἶκος (oikos; hus) og νόμος (nomos; lære), altså husholdering.
Det har vært gjort en rekke forsøk på å gi kortfattede definisjoner av faget «samfunnsøkonomi» opp gjennom historien. Den britiske økonomen Alfred Marshall ga i 1890 følgende definisjon:
Den kanskje mest kjente definisjonen av samfunnsøkonomi ble gitt av den britiske økonomen Lionel Robbins i 1932.
Basert på Robbins’ definisjon blir samfunnsøkonomi i dag ofte definert som «studiet av anvendelsen av knappe ressurser til alternative formål.» Denne definisjonen er imidlertid noe abstrakt og er heller ikke dekkende for alle deler av faget. Den norske økonomen Agnar Sandmo har derfor foreslått følgende definisjon:
Begreper som «samfunnsøkonomi», «sosialøkonomi», «statsøkonomi» eller «nasjonaløkonomi» brukes ofte for å skille faget fra «bedriftsøkonomi». Bedriftsøkonomi er beslektet med samfunnsøkonomi gjennom et felles grunnlag i mikroøkonomiske teori. Bedriftsøkonomi skal gi kunnskaper om beslutninger på mikronivå, dvs. innenfor private og offentlige organisasjoner, med sikte på å koordinere bruk av knappe ressurser slik at de best mulig fyller organisasjonens mål. Det bedriftsøkonomske fagområdet skal samtidig sette beslutningstakeren i stand til å bedømme samfunnsmessige virkninger av slike beslutninger, og til å handle innenfor både juridiske og etiske rammer.
I Norge ble samfunnsøkonomi kalt «statsøkonomi» på 1800-tallet, «sosialøkonomi» på 1900-tallet før begrepet «samfunnsøkonomi» ble dominerende fra begynnelsen av 2000-tallet. I Sverige kalles faget «nationalekonomi» mens det i Danmark kalles «nationaløkonomi». På engelsk ble samfunnsøkonomi opprinnelig kalt «political economy», mens begrepet «economics» gradvis ble dominerende fra 1890-tallet. På tysk brukes «Volkswirtschaftslehre» og på fransk «sciences économiques».
Inspirert av engelsk har det i Norge vært forsøkt å innføre begrepet «økonomikk» som navn på faget samfunnsøkonomi. En fordel med «økonomikk» er at navnet på faget er et annet enn betegnelsen på det objektet man studerer, «økonomi», slik man på engelsk skiller mellom «economics» og «economy». Begrepet «økonomikk» har imidlertid aldri fått gjennomslag i praktisk språkbruk.
Mikroøkonomi
I samfunnsøkonomi skiller man gjerne mellom mikro- og markoøkonomi. Mikroøkonomi er analyse av de økonomiske beslutningstakerne i samfunnet, slik som enkeltindivider og husholdninger eller organisasjoner som bedrifter og politiske grupper. Analysen er konsentrert om de økonomiske valgene aktørene står overfor, hvilke faktorer som påvirker beslutningen, og hvilke konsekvenser endringer i disse faktorene kan få når aktørene møtes i et marked. Makroøkonomi er på sin side studiet av aggregerte økonomiske størrelser. Skillet mellom mikro- og makroøkonomi er blitt mer utvisket med årene, ettersom mange makroøkonomiske modeller har et mikroøkonomisk fundament.
Konsumentteori
Konsumentteorien tar for seg de økonomiske valgene til konsumenter: enkeltindivider og husholdninger. Hvor mye en person vil ønske å kjøpe av ulike goder (varer og tjenester), hvordan etterspørselen vil endre seg dersom prisen på et gode øker, og hvorvidt en person ønske å arbeide mer eller mindre dersom inntekten øker, er typiske spørsmål som konsumentteorien forsøker å besvare.
En sentral forutsetning i konsumentteorien er at konsumenten har begrensede ressurser. Konsumentens valgmuligheter er derfor innskrenket av en budsjettbetingelse. Budsjettbetingelsen sier at konsumentens konsum ikke kan overstige inntekten.
Konsumentteorien forutsetter videre at konsumenten har preferanser for hvilke goder vedkommende ønsker å konsumere, og at disse preferansene er fullstendige, refleksive og transitive. Det innebærer at konsumenten kan sammenlikne alle mulige godekombinasjoner (fullstendighet), at alle godekombinasjoner er minst like gode som seg selv (refleksivitet), og at hvis godekombinasjon A er bedre enn B, og B er bedre enn C, så er A bedre enn C (transitivitet). Konsumentteorien forutsetter med andre ord at konsumenten har konsistente preferanser. Disse antagelsene er sentrale for at konsumentens preferanser skal kunne uttrykkes matematisk gjennom en nyttefunksjon.
Tor Skeie
Tor Skeie (født 8. august 1965 i Bergen) er en norsk tidligere freestyleutøver, hopp. Han representerte Bergen Freestyleklubb.
Samfunnsøkonomi
Konsumentteori
Konsumentens problem blir derfor å maksimere nytten (nyttefunksjonen) når budsjettbetingelsen er gitt. Løsningen til konsumentens problem blir konsumentens etterspørselsfunksjon. Disse uttrykker konsumentens etterspørsel etter goder som en funksjon av prisen på alle goder og konsumentens inntekt.
Produksjonsteori
Produksjonsteorien studerer bedriftenes økonomiske adferd. Bedriftene bruker innsatsfaktorer som arbeidskraft, kapital og råvarer for å produsere produkter. Bedriften står overfor teknologiske grenser, slik at bedriftens produksjonsvolum avhenger av mengden innsatsfaktorer som brukes i produksjonsprosessen. Den maksimale produksjonen for et gitt nivå av innsatsfaktorer representerer den teknologiske grensen for produksjonsmulighetsområdet. Denne grensen kan uttrykkes matematisk som en produktfunksjon. En vanlig forutsetning er at hvis en bedrift bruker mer av en av innsatsfaktorene, men holder bruken av de andre konstant, vil produksjonen øke. Produksjonsøkningen vil imidlertid bli stadig mindre jo mer bedriften bruker av den bestemte innsatsfaktoren – grenseproduktet er avtagende.
Tor Skeie
Skeie vant fire NM i freestyle, hopp i 1986, 1987, 1989 og 1995. Han deltok under vinter-OL for Norge i 1994 på Lillehammer med 15.-plass i hopp. Han kom på 9.-plass under hopp i 1988 i Calgary, som da var demonstrasjonsøvelse. Skeie tok tre enkeltseiere i World Cup, og vant World Cup, hopp sammenlagt i 1989.
Samfunnsøkonomi
Produksjonsteori
Bedriftens problem blir å maksimere profitten (overskuddet) gitt bedriftens teknologi. Ved å løse dette problemet finner man bedriftens tilbudsfunksjon, altså hvordan det optimale tilbudte kvantum avhenger av produktprisen og prisen på innsatsfaktorene, samt faktoretterspørselsfunksjoner, det vil si hvordan den optimale bruken av innsatsfaktorer avhenger av produktprisen og prisen på innsatsfaktorene.
Markedsstrukturer og priser
En tredje viktig del av mikroøkonomien er studiet av markedsstukturer og prisdannelsen. Her kobles produsenter og konsumenter sammen i et marked, og man studerer hvordan prisen dannes. Standardtilfellet er en økonomi med fullkommen konkurranse, det vil si en økonomi hvor alle aktørene er så små at de ikke kan påvirke prisene. Aktørene kan dermed ikke utøve markedsmakt og må ta alle priser som gitt. I en økonomi med fullkommen konkurranse vil prisene på varer og tjenester presses ned til kostnaden ved å produsere én ekstra enhet (grensekostnaden).
Sentralt er også studiet av andre markedsformer som monopol, hvor en aktør er alene på markedet, og oligopol, hvor det er en begrenset mengde aktører på markedet. I disse tilfellene har aktørene markedsmakt, og kan utnytte denne til å sette priser som er høyere enn grensekostnaden.
Prisfastsettingen kan også skje gjennom auksjoner, rasjonering og lisensiering.
Generell likevektsteori
Slike sammenkoblinger mellom markeder kan være av forskjellig art. Et eksempel er at endringer i etterspørselen i råvaremarkedet kan påvirke prisen både i råvaremarkedet og i markedet for ferdige produkter. To andre tilfeller er produkter som er substitutter eller komplementer til hverandre. Substitutter er varer som kan erstatte hverandre slik at en prisøkning på det ene resulterer i at man etterspør mer av det andre; togreiser blir for eksempel mer attraktivt når prisen på flybilletter øker. Komplementære varer er på sin side varer som konsumeres sammen slik at en prisøkning på den ene varen fører til at etterspørselen etter begge varer går ned, slik som datamaskiner og programvare.
Velferdsøkonomi
Velferdsøkonomi søker å sammenlikne økonomiske utfall og fastsette kriterier for å avgjøre hvilke utfall som er det beste for samfunnet som helhet. Dette kan være vanskelig siden individer ofte vil rangere de samme utfallene ulikt. Et mye brukt kriterium for et effektiv allokering av ressursene er at allokeringen er paretooptimal, det vil si at ingen kan få det bedre uten at minst en får det verre. Velferdsteori forsøker videre å fastsette normative kriterier for hva som er et godt økonomisk utfall. Dette forsøkes uttrykt i samfunnets velferdsfunksjon, tilsvarende individenes nyttefunksjon. Velferdsteori er derfor nært knyttet til økonomisk politikk. Velferdsøkonomi er også et praktisk emne hvor bl.a. nytte-kostnadsanalyse inngår, for eksempel gjennom vurdering av hvilke offentlige prosjekter som er samfunnsøkonomisk lønnsomme.
Analyse av kollektive beslutninger
Samfunnsøkonomer studerer også hvordan kollektive beslutninger fattes. Dette fagområdet grenser opp til statsvitenskap. Et sentralt spørsmål har vært om det er mulig å aggregere individuelle preferanser til en konsistens samfunnspreferanse. Arrows umulighetsteorem viser at en slik aggregering ikke er mulig. Andre sentrale spørsmål er knyttet til sosiale og offentlige valg, beslutninger i eller dannelse av klubber, komiteer og foreninger, samt sosiale konflikter og konfliktløsning.
Informasjon og usikkerhet
I samfunnsøkonomiske analyser gjør man noen ganger en forenklende antagelse om at alle aktørene har full informasjon, og at det ikke er ikke er usikkerhet. I den virkelige verden er imidlertid informasjonen ofte mangelfull og skjevt fordelt: En selger av en bruktbil vet selvsagt mye mer om bilen enn en potensiell kjøper, og en arbeidssøker vet også mye mer om sin egen arbeidsevne enn en potensiell arbeidsgiver. I samfunnsøkonomi er derfor studiet av effekten av slik asymmetrisk informasjon etter hvert blitt sentralt.
I den virkelige verden er det også betydelig usikkerhet; ingen vet med sikkerhet om et nytt produkt blir en suksess eller en flopp. Denne usikkerheten må bedriftsledelsen ta hensyn til når de skal bestemme seg for om de vil bruke ressurser på å utvikle og markedsføre produktet eller ikke. Slike spørsmål er derfor også sentrale innen samfunnsøkonomien.
Intertemporale valg
En konsument kan velge å spare noe av inntekten dette året for å kunne øke konsumet neste år. Tilsvarende kan konsumenten låne penger for å øke konsumet i år, mot å redusere konsumet neste år (siden lånet skal betales tilbake). Konsumenten står dermed over et valg hvor konsum i en periode går på bekostning av konsum i en annen periode. Dette er et eksempel på intertemporære valg (valg over tid). Både konsumenter, bedrifter og det offentlige står overfor en rekke intertemporære valg, og studier av slike valg er sentralt i økonomi.
Makroøkonomi
Makroøkonomi er studiet av sammenhengen mellom aggregerte økonomiske størrelser, som for eksempel produksjon, konsum, investeringer, sparing, sysselsetting, inflasjon og konjunkturer. Moderne makroøkonomi er anvendelse av økonomisk teori for å redegjøre for og forstå aggregerte økonomiske sammenhenger. Makroøkonomi er således anvendt mikroøkonomisk teori.
Økonomisk vekst
Hvorfor er noen land rike mens andre land er fattige? Hvorfor går noen land fra å være fattige til å bli rike, mens andre land forblir fattige? Dette har vært sentrale spørsmål i samfunnsøkonomien siden Adam Smith utga Nasjonenes velstand i 1776.
Den vanligste målet på den økonomiske velstanden til et land er bruttonasjonalproduktet, som regel forkortet BNP. BNP er et mål for den samlede verdiskapingen i et land. Jo høyere BNP, desto rikere er landet. I de fleste land er den langsiktige trenden at BNP øker, dvs. at de fleste land opplever økonomisk vekst, men veksttakten kan variere mellom land. Fra 1960 til 2010 ble f.eks. BNP nesten 60-doblet i Botswana og Oman mens BNP i samme periode kun økte med 39 % i Den demokratiske republikken Kongo og kun med 55 % i Liberia.
Det er mange årsaker til økonomisk vekst. En årsak er befolkningsvekst. En større befolkning kan produsere mer enn en liten befolkning. En annen årsak er at kapitalbeholdningen i økonomien øker. Mange maskiner kan produsere mer enn få maskiner. En tredje årsak er teknologisk utvikling og økt produktivitet. En godt utdannet befolkning kan produsere mer enn en lavt utdannet befolkning og effektive maskiner kan produsere mer enn mindre effektive maskiner.
En viktig bidragsyter til moderne vekstteori er Robert Solow, som fikk Nobelprisen i økonomi i 1987.
Konjunkturer
Den økonomiske veksten i en økonomi er sjelden stabil, men har en tendens til å variere rundt en langsiktig trend. Slike svingninger i det økonomiske aktivitetsnivået omtales gjerne som konjunktursvingninger. Avviket mellom registrert utvikling for BNP og trendberegnet BNP, en differanse som ofte omtalt som produksjonsgapet, danner basis for fastsettelse av topp- og bunnpunkter for konjunkturutviklingen og for opp- og nedgangskonjunkturer samt høy- og lavkonjunkturfaser. Høykonjunktur defineres som en periode hvor faktisk utvikling i BNP ligger høyere enn trendberegningen for det økonomiske aktivitetsnivået (positivt produksjonsgap) mens lavkonjunktur defineres som en periode hvor faktisk utvikling i BNP ligger lavere enn trendberegningen for det økonomiske aktivitetsnivået (negativt produksjonsgap). En oppgangskonjunktur er perioden fra bunn- til toppunkt for det økonomiske aktivitetsnivået, mens en nedgangskonjunktur er perioden fra topp- til bunnpunkt for det økonomiske aktivitetsnivået.
Filosofiåret 1654
Filosofiåret 1654 er en oversikt over hendelser, utgivelser og personer med tilknytning til filosofi i 1654.
Gastrogmus
Gastrogmus er en slekt av biller i underfamilien Pterostichinae i familien løpebiller.
Utseende
Middelsstore, avlangt-ovale, blanke løpebiller.
Utbredelse
Arten er utbredt i Australia.
Tor Skeie
Skeie jobber nå i Nexans Halden som lead engineer.
Samfunnsøkonomi
Konjunkturer
En konjunktursykel vil typisk være på mellom 5 og 8 år og forskjellen mellom en konjunkturtopp og en konjunkturbunn vil typisk utgjøre om lag 5 % av trend-BNP. Den underliggende trendveksten i BNP, som ofte kan være 2-4 % per år, vil derfor som hovedregel dominerer konjunktursvingningene. Enkelte økonomiske variabler svinger i takt med utviklingen i BNP. For eksempel vil en økning i BNP som regel falle sammen med en økning i privat konsum, og tilsvarende vil en reduksjon i BNP som regel falle sammen med en reduksjon i privat konsum. Slike variabler omtales gjerne som medsykliske. Tilsvarende vil noen variabler som svinge i motfase til utviklingen i BNP. Arbeidsledigheten vil som regel reduseres når BNP øker og arbeidsledigheten øker når BNP reduseres. Slike variabler omtales gjerne som motsykliske. I tillegg finnes det variabler som er helt uavhengig av konjunkturene og som dermed er asykliske.
Priser og inflasjon
Inflasjon, eller prisstigning, er et generelt fall i pengeverdien, eller en generell økning av prisene på et bredt spekter av varer og tjenester. Det motsatte, altså prisstigning på et bredt spekter av varer og tjenester, kalles deflasjon.
De fleste land har målsetninger om å holde inflasjonen relativt lav, men ikke negativ (deflasjon). Mange sentralbanker har et bestemt nivå på inflasjonen som det mest sentrale styringsparameteren. I Norge har Norges Bank ansvaret for pengepolitikken. Siden 29. mars 2001 har «Inflasjonsmålet» vært det operative målet for pengepolitikken. Målet i Norge er at inflasjonen skal ligge på 2,5 prosent.
Inflasjon måles ofte ved å sette sammen prisindekser som dekker et bredt varespekter. I Norge er det Statistisk sentralbyrå som har ansvaret for å måle inflasjonsutviklingen.
Inflasjon skyldes som regel at pengemengden stiger raskere enn produksjonen. Dermed blir det «flere penger som jakter færre varer».
Økonometri
Økonometri er et fagfelt som ligger i grenselandet mellom samfunnsøkonomi og statistikk. Økonometri forsøker å skape en bro mellom økonomisk teori og den virkelige verden, og har tre hovedbruksområder: Regresjonsanalyse er det grunnleggende verktøyet innenfor økonometri.
Spillteori
Spillteori er studiet av hvordan aktører tilpasser seg, når de vet at andre aktører tar hensyn til deres valg. Et klassisk eksempel er fangens dilemma, hvor to medsammensvorne kriminelle blir tatt inn til separate avhør. Dersom bare en tilstår, vil han slippe fri, mens den som ikke tilstår vil få lang fengselsstraff. Dersom begge tilstår får begge halvparten så lang straff, og dersom ingen tilstår får begge en kort fengselsstraff. I dette spillet vil det være rasjonelt for begge fangene å tilstå, selv om det kollektive resultatet ville vært bedre om begge nektet.
Spillteori baserer seg på at begge aktørene handler rasjonelt og er profittmaksimerende. Aktørene vil tilpasse seg i Nash-likevekten(e). I en Nash-likevekt ønsker ingen av aktørene å bytte valg, dersom de vet hva den andre har valgt. Dersom Nash-likevekten(e) er den løsningen som totalt sett gir det beste utfallet for begge parter, kalles den paretooptimal.
Offentlig økonomi
Offentlig økonomi er studiet av økonomisk politikk, med særlig fokus på offentlig sektors produksjon av varer og tjenester og finansieringen av offentlig sektor gjennom skatter. Fagområdet er både deskriptivt – gjennom analyser av de økonomiske virkningene av økonomisk politikk – og normativt – gjennom anbefalinger om hvilken økonomisk politikk som mest effektivt kan nå et gitt politisk mål. Offentlig økonomi er basert på velferdsøkonomien innen mikroøkonomisk teori.
Utdanningsøkonomi
Utdanningsøkonomi er studiet av økonomiske problemstillinger knyttet til utdanning. Forskningsfeltet analyserer betydningen av økonomiske og sosiale faktorer bak og konsekvenser for utdanning og utdanningsresultater. Eksempler på temaer innenfor feltet er effekter av ressursbruk i skolen på elevresultater, intergenerasjonelle effekter av utdanning, sammenhengen mellom utdanning og økonomisk vekst og effekten av utdanning på lønn.
Mamadou Sakho
Mamadou Sakho (født 13. februar 1990) er en fransk fotballspiller med senegalesiske aner som spiller for Montpellier HSC. Han spiller også på Frankrikes landslag.
Fitjanuten opp
Fitjanuten opp er et motbakkeløp i Gjesdal som arrangeres av Gjesdal IL. Løpet ble første gang arrangert i 2008.
Mamadou Sakho
Mamadou Sakho var i fra han var 11 år. Før Mamadou Sakho kom til PSG spilte han for ungdomslagene til Paris FC. Opprinnelig kom han som spiss, men problemer i forsvaret hos ungdomslaget til PSG gjorde at han ble omskolert til forsvarsspiller. Han har utviklet seg til å bli en meget spennende venstreback, men han har etter hvert blitt flyttet inn sentralt i forsvaret. Han var PSGs og Ligue 1s yngste kaptein noen sinne, kun 17 år og 8 måneder.
Samfunnsøkonomi
Arbeidsmarkedsøkonomi
Arbeidsmarkedsøkonomi, på engelsk «labour economics», er studiet av arbeidsmarkedet. Faget bygger både på makroøkonomi og mikroøkonomi. I makro behandles sammenhengen mellom arbeidsløshet og lønnsnivå, og hvordan lønnsnivået dannes. En studerer også forskjeller i arbeidsledighet og sysselsetting mellom land. I mikro forsøker en å forklare aktørenes adferd og tilpasning i arbeidsmarkedet, og hvordan summen av aktørenes adferd skaper en markedsløsning.
David Alarza
Han representerte Spania under Sommer-OL 2004 i Athen, der han ble utslått i første runde.
Walter Payton
Walter Jerry Payton (født 25. juli 1954 i Columbia i Mississippi, død 1. november 1999 i South Barrington i Illinois) var en amerikansk fotball running back for Chicago Bears i National Football League (NFL) i 13 sesonger. Payton var kjent i NFL som «Sweetness». Payton, som ble utpekt til Pro Bowl ni ganger, var kjent som en solid rusher og holdt på et punkt rekorder for flest yards på løp, touchdowns, forsøk på løp, yards fra scrimmage, yards samlet, samt mange flere kategorier. Han var også allsidig, med rekorden for flest mottakelser av en spiller som ikke var receiver da han pensjonerte seg, og tok også imot åtte touchdownpasninger i sin karriere. Han ble stemt inn i Pro Football Hall of Fame i 1993, Mississippi Sports Hall of Fame samme år, og College Football Hall of Fame i 1996. Han ble utvalgt til NFL 75th Anniversary All-Time Team i 1994 og NFL 100th Anniversary All-Time Team i 2019. Hall of Fameren Mike Ditka beskrev Payton som den beste spilleren han hadde sett—og at han var et enda bedre menneske.
Mamadou Sakho
På landslagsnivå har Sakho ledet Frankrike U17 som kaptein under U17 VM i Sør-Korea i 2007. Han debuterte for Frankrikes landslag mot England den 17. november 2010.
Walter Payton
Payton begynte sin karriere i amerikansk fotball i Mississippi og hadde en formidabel karriere i college på Jackson State University, hvor han i 1975 ble utpekt til All-American. Han begynte sin profesjonelle karriere med Chicago Bears i 1975, etter at de valgte ham som nummer fire i NFL Draft i 1975. Payton vant AP NFL Most Valuable Player Award i 1977 og Super Bowl XX med Chicago Bears i 1985. Han pensjonerte seg fra idretten etter 1987-sesongen, etter å ha løpt for minst 1 200 yards i ti av sine 13 sesonger i NFL.
Etter å ha kjempet mot den sjeldne leversykdom primær skleroserende kolangitt i flere måneder døde Payton 1. november 1999, 45 år gammel, av kolangiokarsinom. Hans arv inkluderer to priser oppkalt etter seg, Walter Payton Man of the Year Award, Walter Payton Award, og et økt fokus på behovet for organdonasjoner.
Tidlig liv
Payton var ett av tre barn født til Peter og Alyne Payton i Columbia i Mississippi. Faren var en fabrikkarbeider som hadde spilt baseball på et semi-profesjonelt nivå. Payton var en aktiv speider, spilte i Little League Baseball og var aktiv i sin lokale kirke. Ved John J. Jefferson High School spilte han trommer i korpset, deltok på friidrettslaget, og sang i skolekoret. På fritiden spilte han trommer i jazz-rock-band.
Mamadou Sakho
Utenfor fotballbanen har han skaffet seg en eksklusiv sponsoravtale med Adidas. I tillegg har han nylig opprettet en egen hjemmeside – www.mamadousakho.fr. Blant PSG-supporterne går han under kallenavnet «Kirikou». Det kommer av at han har samme hårfrisyre som en av figurene i animasjonsfilmen Kirikou og trollkvinnen.
Walter Payton
Tidlig liv
Broren Eddie var på amerikansk fotballaget, og en av grunnene til at Payton ikke spilte var for å ikke konkurrere med ham. Da Eddie ble uteksaminert spurte fotballtreneren om Payton ville delta i opptaksprøver for laget, som han gikk med på forutsett at han fikk fortsette å spille i korpset.
Mamadou Sakho
Den 23. april 2016 ble han midlertidig suspendert for doping etter å fått i seg et fettforbrennende middel. Sakho forklarte at han hadde fått i seg stoffet ved et uhell. Sakho ble 7 juli 2016 frikjent av et panel fra UEFA valgte å droppe anklagene. Saken fikk en lengre behandlingstid enn normalt, da det fettforbrennende stoffet ikke sto på dopinglisten. Det førte til at UEFA beordret sitt disiplinærutvalg om å undersøke om stoffet skal være på Wada-listen eller ikke, noe som igjen har ført til at saken tok lengre tid enn forventet. Under saken ble han også suspendert fra samtlige klubb- og landslagskamper. Det endte med at Sakho ikke kunne spille finalen i Europaligaen med Liverpool, en finale de tapte 3-1.
Walter Payton
Tidlig liv
Da han begynte å spille amerikansk fotball som junior fant han umiddelbart suksess som running back, og løp 65 yards for en touchdown på hans første løp i high school. Han var ikke spesielt høy, kun, men farten og styrken hans gjorde ham til et av lagets beste spillere. John J. Jefferson High School ble integrert med naboskolen Columbia High School det året; Payton og lagkameratene var opprørt over at deres hovedtrener, Charles L. Boston, hadde blitt gjort til en assistent og Payton boikottet noen av treningsøktene om våren i protest, men var tilbake til høstsesongen. Han ble utvalgt til Mississippis All-State-lag, etter å ha ledet Columbia til et overraskende sesongresultat på 8–2. Hans prestasjoner hjalp i å lette det anspente forholdet til integrasjon i lokalområdet. Tommy Davis, Columbias trener for amerikansk fotball, sa at han alltid kunne stole på Payton når laget trengte å score. Paytons statistikker viste at han ikke overdrev: han scoret i hver eneste kamp han spilte i som junior og senior. Han ble utpekt til All-Conference-laget to år på rad. Payton ledet også Little Dixie Conference i scoring som senior, og ble valgt ut til delstatslaget. I tillegg til amerikansk fotball hadde Payton i snitt 18 poeng per kamp for Columbias basketballag, hoppet tre fjerdedeler av en tomme under 23 fot i lengdehopp, spilte baseball, og fortsatte å spille trommer i korpset.
Mamadou Sakho
Sakho deltok i Liverpools pre-season tur til USA, men ble sendt hjem noen dager senere på grunn av brudd på disiplinære forhold. Klopp uttalte seg senere om hjemreisen til Sakho slik:
Sofus Jørgensen
Jørgen Anton Sofus Jørgensen (født 4. oktober 1869 i Horsens, død 26. november 1956 i Molde) var en danskfødt fabrikkeier som hadde sitt virke i Molde og Ålesund. Han startet Gideon Motorfabrikk i Molde i 1907 og ble norsk statsborger i 1913. Han var også politiker og satt blant annet i Molde bystyre. Sønnen Aage Henry Jørgensen (1909–79) drev også i samme bransjen.
Mamadou Sakho
Han mistet nesten flyet til USA, han misset en økt og han var for sen til et måltid. Vi har noen regler og de må respekteres. Dersom noen ikke respekterer dem, må jeg reagere. Mister man en økt, så mister man en økt. Også skadde spillere har økter, sa Klopp et par dager senere. Han ble senere skadet før sesongen startet, noe som hindret han å kunne spille i starten av sesongen. Sakho ble tilbudt en rekke låneopphold i andre premier league klubber, blant annet Stoke City FC og West Bromwich. Sakho takket nei til samtlige tilbud, da han heller ønsket å kjempe seg tilbake til startoppstillingen i Liverpool.
Sofus Jørgensen
Han har fått en gate i Molde oppkalt etter seg i Sofus Jørgensens gate
Mamadou Sakho
Etter mange uker skadefri, uttalte Mamadou Sakho seg via mobilappen snapchat, der han mente at klubben hadde løyet til fansen om hvorfor han ikke fikk spille kamper. Etter utbruddet deltok Sakho i en rekke U23 kamper.
Fitjanuten opp
Løypa starter ved bygdahuset på Gjesdal på 106 meters høyde, og har målgang på toppen av Fitjanuten på 476 meter. Løypa er 4,8 km lang i konkurranseklassen, mens deltakerne i mosjonsklassen har en noe kortere rute.
Mamadou Sakho
Overgangen til Crystal palace
Den 31. januar 2017 bekreftet Liverpool at Sakho skulle lånes ut til Crystal Palace i siste halvdel av sesongen. Sakhos debut var 25. februar i en ligakamp mot Middlesbrough, der de vant 1-0. Sakho imponerte stort for Crystal Palace, da de vant 5 av sine 7 neste kamper.
Samfunnsøkonomi
Næringsøkonomi
Næringsøkonomi, på engelsk kjent som «industrial organization», er studiet av konkurranse og strategisk interaksjon mellom bedrifter som har markedsmakt. Markeder med perfekt konkurranse eller monopol forekommer sjelden i virkeligheten. De fleste markeder er karakterisert ved (imperfekt) konkurranse mellom et fåtall bedrifter. I en slik situasjon vil det være strategisk interaksjon mellom bedrifter - en bedrifts strategivalg (f.eks. pris) påvirker lønnsomheten til andre bedrifter og dermed deres strategivalg. Innen næringsøkonomi utvikles teorier og modeller for imperfekt konkurranse (oligopol), hvor det fokuseres på sentrale strategiske variabler som prising, produktdifferensiering, etablering, FoU og markedsføring.
Utviklingsøkonomi
Utviklingsøkonomi er et studiet av økonomien i utviklingsland. Utviklingsøkonomi vurderer hvordan man skal fremme økonomisk vekst i disse landene ved å forbedre faktorer som helse, utdanning, arbeidsforhold, nasjonal og internasjonal politikk og markedsforhold. Den undersøker både makroøkonomiske og mikroøkonomiske forhold knyttet til strukturen i et utviklingsland økonomi og hvordan økonomien kan skape effektiv nasjonal og internasjonal vekst. Utviklingsøkonomi kan sies å ha startet med Adam Smiths Nasjonenes velstand fra 1776 hvor han forsøkte å forklare hvorfor noen land er rike mens andre land er fattige.