cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Logaritme
Numeriske beregninger
Det finnes i dag mange raske metoder for numerisk beregning av logaritmer på datamaskiner. Noen av disse kan føres tilbake til Henry Briggs som kom frem til dem da han for første gang konstruerte logaritmetabeller med grunntall eller radix lik med 10. I sitt store verk Arithmetica Logarithmica fra 1624 viste han at disse kunne finnes ved å ta mange påfølgende kvadratrøtter av tallet han ønsket å finne logaritmen til. Resultatet nærmer seg da raskt 1 etter mange nok slike operasjoner. Avviket fra denne asymptotiske verdien vil da være et uttrykk for logaritmen for tallet. Dette er en av de første algoritmer i historien om logaritmer.
Radix-metoden
Briggs foreslo også en alternativ måte som er raskere og kan lett automatiseres. Den kalles i dag for «radix-metoden» og baserer seg på det enkle faktum at å multiplisere eller dividere med grunntallet eller radix for logaritmen man vil beregne, kun betyr en flytting av desimaltegnet hvis radix er 10 som for briggske logaritmer. På samme, enkle måte gjøres det med et annet grunntall som for eksempel 2 for binære logaritmer. Denne algoritmen er basert på å splitte opp det aktuelle tallet i et visst antall faktorer som alle er nær 1. Avhengig av hvor mange slike faktorer man benytter, kan dette gjøres med så god nøyaktighet som man måtte ønske.
For briggeske logaritmer velges disse faktorene å være av formen 1 + 1/10n  hvor et n er positivt heltall. Man behøver i utgangspunktet kun logaritmene for tall x mellom 1 og 10. Logaritmene for andre tall kan derav beregnes ved de vanlige reglene. Man kan også for å lette beregningen dele ut fra x en potens av 2 slik at resten er nærmest mulig 1. Med n + 1 slike faktorer har man dermed
hvor 0 ≤ ki ≤ 9 er positive heltall. De bestemmes ut fra kravet
som må oppfylles for k = 0, 1, 2, 3 og så videre. Logaritmen til x  vil nå være en sum av lg 2 og forskjellige lg(1 + 1/10n) som lett kan regnes ut på forhånd fra Mercators rekke. De kan så benyttes for alle andre tall.
Det behøves ikke mange slike oppsplittinger for å få god nøyaktighet. For eksempel, hvis man betrakter tallet x = 7, må man først dele ut en faktor da 23 = 8 > 7. Dermed har man. Videre finner man lett  og  hvis man velger å stoppe der. Det betyr at man tilnærmet har
som gir lg 7 = 0.8449. Den korrekte verdien er 0.8451 som kan nås ved å ta med en faktor til.
I datamaskiner benyttes binære tall som tilsvarer radix lik med 2. Det betyr at oppsplittingen da må gjøres med faktorer av formen 1 + 1/2n. Da Richard Feynman var involvert i konstruksjonen av en superdatamaskin på begynnelsen av 1980-årene, benyttet han denne algoritmen for beregning av binære logaritmer.
Historie
Begrepet logaritme ble innført av John Napier i arbeidet Mirifici Logarithmorum Canonis Descriptio (Beskrivelse av reglene for fantastiske logaritmer) som ble trykt i 1614. Napier var en skotsk landadelsmann med spesiell interesse for tallberegninger og trigonometri. Ifølge eget utsagn hadde han arbeidet med logaritmene i over tjue år før han publiserte resultatene. Han ønsket å redusere arbeidet med multiplikasjon og divisjon av store tall som man benyttet innen navigasjon og astronomi.
En forbedret system med logaritmer basert på grunntallet 10 ble publisert av Henry Briggs i 1617 i verket Logarithmorum chilias prima (De tusen første logaritmer) med dette nye grunntallet i 1617. De har fordelene at lg 1 = 0 og lg 10 = 1 slik at de egner seg spesielt for desimaltall. Dette er de samme briggske logaritmer som brukes i dag.
I de følgende årene ble det utarbeidet stadig nye og mer nøyaktige tabeller med logaritmer og deres verdier for trigonometriske funksjoner. Noen tiår senere ble det klart at en bedre forståelse av denne beregningsmetoden kunne fås fra en kontinuerlig logaritmefunksjon basert på arealet under en hyperbel. På midten av 1700-tallet viste Leonhard Euler at den hyperbolske logaritmefunksjonen ikke var noe annet enn den inverse av eksponentialfunksjonen med Eulers tall e som grunntall.
De hyperbolske logaritmene ble derfor i ettertid omtalt som naturlige logaritmer. Dette gjorde det mulig til å beregne logaritmen til komplekse tall og derfor også for negative tall. Mest kjent er prinsipalverdien som er ekvivalent med Eulers likhet eiπ = - 1. Generelt er den komplekse logaritmefunksjonen mangetydig, men kan formuleres som en entydig funksjon ved en analytisk fortsettelse.
Yui Sakai
Yui Sakai (født 7. desember 1987) er en japansk skøyteløper som konkurrerer i kortbaneløp. Hun representerte landet sitt under Vinter-OL 2014 i Sotsji, der hennes beste individuelle resultat var nummer 13 på 1000 meter.
On Ayn Rand
On Ayn Rand er en bok om livet og tenkningen til den russisk-amerikanske filosofen Ayn Rand, skrevet av Allan Gotthelf og utgitt tidlig i 2000 av Wadsworth Publishing (nå en del av Cengage Learning) som en del av forlagets serie om filosofer.
Mottakelse
Den objektivistiske tenkeren Tara Smith anmeldte boken for The Review of Metaphysics hvor hun kalte den «en beundringsverdig essensialistert gjennomgang» som «kombinerer vitenskapelig strenghet med førstehåndskunnskap om Ayn Rands tenkning for å tilby en systematisk introduksjon til Rands filosofi». Smith mente dog at enkelte av Gotthelfs forklaringer var «litt for mye forkortet for målgruppen» og at hans korte behandling av enkelte temaer var «noe frustrerende».
I en anmeldelse for Teaching Philosophy, skrev Irfan Khawaja: «Gotthelfs opplysende gjennomgang av Rands epistemologi tilbyr en fengslende inngangsport... så vel som en leksjon om forholdet mellom epistemologi og etikk... On Ayn Rand er en oppsiktsvekkende suksess... Jeg kan ikke komme på noen annen skrevet tekst som bedre formidler systematikken og storheten i Rands tenkning enn de fire siste sidene i Gotthelfs bok.» Filosofen Edward W. Younkins roste boken i sin egen bok Champions of a Free Society, hvor han kalte den en fin, men kortere versjon av Leonard Peikoff's ''Objectivism: The Philosophy of Ayn Rand.
Rand-kjenner Chris Matthew Sciabarra hilste nok en tilføyelse til litteraturen om Rand velkommen i hans anmeldelse av boken for Full Context, men kritiserte Gotthelf for å ikke vurdere andre bøker om Rand. Videre mente Sciabarra at boken led av en «ortodoks interpretasjon» av Rands liv og ideer, og også ga en utilfredsstillende vurdering av hennes politiske og estetiske tanker.
I en artikkel om neglisjeringen av Rands estetiske filosofi, kritiserte Michelle Marder Kamhi og Louis Torres Gotthelf for å kun bruke én side til å diskutere estetikk. De kritiserte også hans utsagn om at ens oppfatning av liv direkte avhenger av filosofi, og hans ukritiske godtakelse av Rands definisjon av romantisk kunst med tanke på godkjennelse av individets frie vilje.
Xiphiopsyllidae
Liv og utvikling
I alle fall noen av artene er knyttet til gnagere som lever i høylandet i Afrika.
Utbredelse
Familien ser ut til å være begrenset til Øst- og Sentral-Afrika.
Nattpåfugløye
Nattpåfugløye (Saturnia pavonia, kalles også vanlig påfuglspinner) er en sommerfugl som tilhører familien påfuglspinnere (Saturniidae). Den er vanlig over det meste av Norge, særlig på lyngheier. Med sine store øyeflekker på alle fire vinger kan den ikke forveksles med noen annen, norsk sommerfugl. Det er stor forskjell mellom kjønnene, hunnen er stor og grå, den aktive hannen er mye mindre, med rødlige forvinger og gule bakvinger og store, fjærformede antenner. Sommerfuglen flyr i mai – juni. Hunnen flyr om natten, men sitter i ro det meste av tiden og sender ut feromoner, som tiltrekker de dagflygende hannene. Larven er grønn med forgrenede, svarte pigger.
Ghana under Sommer-OL 2008
Ghana under sommer-OL 2008. Ni sportsutøvere, åtte menn og én kvinne fra Ghana deltok i to sporter, friidrett og boksing under Sommer-OL i Beijing. De vant ikke noen medalje.
Koblenz
Koblenz (fransk Coblence) er etter Mainz og Ludwigshafen den tredje største byen i den tyske delstaten Rheinland-Pfalz. Universitetsbyen ligger i nord i delstaten og utgjør et av de fem bysentrene i Rheinland-Pfalz. Koblenz er en kretsfri by, men samtidig sete for landkretsen Mayen-Koblenz og Struktur- und Genehmigungsdirektion Nord (til 1999 Bezirksregierung Koblenz).
Navnet Koblenz er avledet fra det latinske Confluentes, som viser til sammenflytingen av elvene Rhinen og Mosel ved det såkalte Deutsches Eck. Tysklands største militære festning, Ehrenbreitstein, ligger innenfor Koblenz' bygrenser etter at de er blitt utvidet flere ganger. Festningen ligger på berget av samme navn, og nedenfor ligger bydelen av samme navn. Både Deutsches Eck og Ehrenbreitstein er oppført på UNESCOs liste over verdens kulturarv.
De nærmeste større byene er Bonn, ca. 60 km. nordlig og Mainz, ca. 90. km. sydlig. Innbyggertallet passerte i 1961 100 000, og byen fikk status som storby.
Eskimo (andre betydninger)
Eskimo har flere betydninger.
9. juli
9. juli er den 190. dagen i året. 191. i skuddår. Det er 175 dager igjen av året.
Navnedag
Gøran, Ørjan.
Dødsfall
Se flere som døde 9. juli i Kategori:Dødsfall 9. juli.
Deanna Lockett
Deanna Lockett (født 13. november 1995) er en australsk skøyteløper som konkurrerer i kortbaneløp. Hun representerte landet sitt under Vinter-OL 2014 i Sotsji, der hennes beste individuelle resultat var nummer 9 på 1000 meter.
Tom Grøndahl
Tom Grøndahl (født 7. juni 1949 i Bærum) er norsk finansmann. Han er utdannet ved Norges Handelshøyskole og har MBA fra INSEAD i Frankrike.
Grøndahl har hatt fremtredende stillinger i DnB NORkonsernet som visekonsernsjef og finansdirektør (CFO). Tidligere visekonsernsjef i Bergen Bank og adm.dir. i Citibank Norge. Grøndahl har bl.a. vært styremedlem i Vital Forsikring, DnB NOR Kapitalforvaltning, Bankenes sikringsfond, Eksportfinans og Norsk-Svensk Handelskammer.
Benjamin Limo
Benjamin Limo (født 23. august 1974 i Eldoret) er en kenyansk friidrettsutøver.
I VM 1999 tok han sølv 3000 meter hinder, og ble verdensmester på samme distanse under VM 2005 i Helsingfors.
Andvake (avis)
Andvake var en lokal venstre-avis for Grimstad. Den kom ut to ganger i uken (tirsdag og fredag). Den hadde som program «at samle alle kræfter om det folkelige arbeide». Abonnementet kostet 1,25 kroner i kvartalet.
Første nummer kom ut 1. november 1884 med skolebestyrer T. Davidsen som redaktør. Utgiver var boktrykker E. Olsen. Den ble trykket ved hjelp av en håndpresse i baker Lorentzens gård i Nygaten. Etter bare et par års drift måtte imidlertid avisen innstille virksomheten.
Avisen anses som forløperen til Lillesands-Grimstad-Posten og Grømstad-Posten.
Klimaendring
Klimaendringer er forandringer i den statistiske fordelingen av værmønstre når denne forandringen varer i en lengre periode, det vil si fra noen tiår til millioner av år. Endringene kan henvise til forandringer i gjennomsnittlige værforhold, eller en tidsvariasjon av vær rundt langsiktige gjennomsnittsforhold, for eksempel flere eller færre ekstremværhendelser. Klimaendringene er forårsaket av faktorer som biotiske prosesser, variasjoner i solinnstråling mot jorden, platetektonikk, og vulkanutbrudd. Menneskelige aktiviteter har også blitt identifisert som viktige årsaker til det siste århundrets klimaendringer, ofte referert til som global oppvarming. Dette har sin årsak i utslipp av klimagasser som karbondioksid fra forbrenning av fossilt brensel.
Vitenskapelige undersøkelser har blitt gjort for å forstå fortiden og fremtidens klima ved hjelp av observasjoner og teoretiske modeller. Klimamålinger strekker seg langt tilbake i jordens fortid, og har blitt bygget opp basert på geologiske bevis fra borehull, temperaturprofiler basert på iskjerneprøver, observasjoner av flora og fauna, glasiale og periglasiale prosesser, isotopanalyser og andre analyser av sedimentlag, og registreringer av fortidens havnivå. Nyere data er skaffet tilveie ved instrumentelle målinger. Globale klimamodeller basert på geofysikk, brukes ofte i teoretiske tilnærminger for å sammenligne med fortidens klimadata, og gjøre prognoser for fremtidige endringer. Dessuten brukes modellene for å finne sammenheng mellom årsaker og virkninger i klimaendringene.
Terminologi
Den mest generelle definisjonen av klimaendringer er at det er snakk om endringer i statistiske egenskaper, hovedsakelig gjennomsnitt og standardavvik, for klimasystemet når det betraktes over lang tid og uansett årsak. Følgelig vil svingninger over perioder kortere enn noen tiår, som for eksempel forårsaket av El Niño, ikke representerer klimaendringer.
Begrepet brukes noen ganger til å referere spesifikt til klimaendringer forårsaket av menneskelig aktivitet, i motsetning til klimaendringer som har sin årsak i naturlige prosesser. I denne forstand, og spesielt i sammenheng med miljøpolitikk, har begrepet klimaendringer blitt synonymt med antropogen global oppvarming. I vitenskapelige tidsskrifter refererer global oppvarming til temperaturøkninger på jordoverflaten, mens klimaendringer omfatter global oppvarming og alt annet som blir påvirket av øker nivået av klimagasser.
På norsk brukes ofte ordet «klimaendring» for å beskrive forskjellen i klimaet på lengre sikt, mens «klimavariasjoner» betegner korte tidsskalaer.
Et beslektet begrep er «klimatisk endring» som ble foreslått av 1966 World Meteorological Organization (WMO). Begrepet «klimatisk endring» skulle omfatte alle former for klimavariabilitet på tidsskalaer lenger enn ti år, uavhengig av årsak. «Endring» var gitt og «klimatisk» ble anvendt som et adjektiv for å beskrive en slik endring (i motsetning til politisk eller økonomisk endring). Når det så ble innsett at menneskelig aktivitet hadde et potensial til drastisk å kunne endre klimaet, ble begrepet «klimaendring» erstattet av «klimatisk endring» som det dominerende uttrykket for å reflektere en menneskeskapt årsak. Klimaendringene ble innlemmet i tittelen på FNs klimapanel (IPCC) og FNs rammekonvensjon om klimaendring (UNFCCC). «Klimaendringer», brukt som et substantiv, ble et problem i stedet for teknisk beskrivelse av skiftende vær.
Årsaker
Jordens klima har alltid vært under endring. Det er, og har vært, flere fysiske årsaker til dette, kjent som klimapådriv, og oftest har det vært flere mekanismer som virker samtidig. Disse kan gjerne virke mot hverandre, eller de virker i samme retning, slik at de forsterker den samlede virkningen. Dermed blir klimaet en kombinasjon av en forutsigbar respons på en påvirkning og uforutsigbare innslag av ulike årsaker av en ikke-lineær, kaotisk karakter. Klimavariasjoner og klimapådrag kan deles inn i forskjellige kategorier, for eksempel naturlige- og menneskeskapte. Disse virker gjerne samtidig. Et eksempel på et klimapådriv er intensiteten av solstrålingen eller klimagassers påvirkning av jordens strålingsbalanse, kjent som strålingspådriv.
Mange mekanismer for klimapådriv
På en bred skala er hastigheten som energi blir mottatt fra solen til jorden og hastigheten som den tapes til verdensrommet, bestemmende for likevektstemperaturen og klimaet på jorden. Denne energien blir fordelt rundt om på kloden av vind, havstrømmer og andre mekanismer som påvirker klimaet i ulike regioner.
Faktorer som kan forme klimaet kalles klimapådriv eller mekanismer for pådriv. Disse består av prosesser som variasjoner i solstråling, variasjoner i jordens bane, variasjoner i albedo eller refleksjon forårsaket av landjorden, atmosfære og hav, videre kan fjellkjedefolding spille en rolle, samt kontinentaldrift, i tillegg til endringer i konsentrasjon av klimagasser. Om pådrivet skyldes endringer av jordens strålingsbalanse kalles dette for strålingspådriv. Det finnes en rekke tilbakekoblinger i klimasystemet som enten kan forsterke eller redusere det innledende pådrivet. Noen deler av klimasystemet slik som hav og iskapper, responderer sakte på klimapådriv, mens andre reagere raskere. Det er også økologisk terskler som om de overskrides kan gi raske endringer.
Om den første mekanismen for pådriv er intern eller ekstern, kan responsen til klimasystemet være rask. For eksempel en plutselig avkjøling på grunn av luftbåret vulkansk aske som reflektere sollys vil være rask, men for eksempel termisk ekspansjon på grunn av oppvarming av havvann vil være langsom. Pådriv kan også være en kombinasjon, som for eksempel en plutselig tap av albedo i Nordishavet på grunn av smeltet sjøis, etterfulgt av mer gradvis termisk ekspansjon av vannet. Derfor kan klimasystemet respondere brått, men full respons på grunn av pådriv vil kanskje ikke bli fullt utviklet før det går flere hundre år eller enda lenger tid.
Interne mekanismer for pådriv
Forskere definerer generelt de fem komponentene i jordens klimasystem til å omfatte atmosfæren, hydrosfæren, kryosfæren, litosfæren (begrenset til overflatejord, bergarter og sedimenter), og biosfæren. Naturlige endringer i klimasystemet (indre pådriv) resultere i interne klimavariasjoner. Eksempler er endret artsutbredelse og endringer i sirkulasjonen mellom hav og atmosfære.
Variasjoner mellom hav og atmosfære
Havet og atmosfæren kan arbeide sammen slik at det spontant gir interne klimavariasjoner som kan vedvare i mange år til tiår av gangen. Eksempler på denne type variasjoner er El Niño, den den tiårige svingingen i Stillehavet og den atlantiske multidekadiske svingningen. Disse variasjonene kan påvirke den globale gjennomsnittlige overflatetemperaturen ved å omfordele varme mellom dyphavet og atmosfæren og/eller å endre forholdet mellom skyder, vanndamp og havis, noe som kan påvirke det  totale energibudsjett på jorden.
Disse sirkulasjonene kan generere variasjon på tidsskalaer på hundrevis av år på grunn av at havet har en masse som er flere hundrer ganger større enn atmosfæren, i tillegg til høy termisk treghet. For eksempel vil endringer i havets prosesser som den termohaline sirkulasjonen spille en nøkkelrolle i å omfordele varmen i verdenshavene. På grunn av lange tidsskalaer for denne sirkulasjonen er havtemperaturen i dypet fremdeles under påvirkning av den lille istid, som skjedde mellom 1600 og 1800.
Livet på jorden
Livet på jorden påvirker klimaet gjennom karbon- og vannets kretsløp, samt gjennom mekanismer som albedo, evapotranspirasjon, skydannelse og forvitring. Eksempler på hvordan livet kan ha påvirket fortidens klima er:
Banevariasjoner
Svake variasjoner i jordens bane vil føre til endringer i den sesongmessige fordelingen av sollys som når jordoverflaten, og hvordan lyset blir fordelt over kloden. Det er svært lite endring i arealgjennomsnittet for registrert årlig gjennomsnittlig solstråling, men det kan være sterke endringer med hensyn på fordelingen rent geografisk og sesongmessig. De tre typer banevariasjoner er variasjoner i jordens eksentrisitet, endringer i hellingsvinkelen til jordens rotasjonsakse og presesjon av jordens akse. Disse variasjonene satt sammen gir Milanković-syklusene som har en stor innvirkning på jordens klima, blant annet tilskrives de korrelasjon til istidene og mellomistider, med utbredelse og tilbaketrekkingen av Sahara, og utseende til geologisk lagoppbygging.
FNs klimapanel (IPCC) beskriver at Milanković-syklusene har drevet istidsyklusene, innholdet av CO2 etterfulgt av temperaturendringer «med et etterslep på noen hundre år,» dette som en tilbakekobling til forsterket temperaturendring. Havdypet har en forsinkelsestid for endret temperatur på grunn av stor termisk treghet. På grunn av temperaturforandring i sjøvann, endres oppløseligheten av CO2 i havet, samt andre faktorer som påvirker utveksling av CO2 mellom luft og sjø.
Stureterminalen
Stureterminalen er en olje- og gassterminal og viktig utskipningshavn for råolje og LPG på øya Alvøyna i Øygarden kommune i Vestland.
Klimaendring
Solens strålingspådriv
For tre til fire milliarder år siden slapp solen ut bare 70 % så mye stråling som det gjør i dag. Hvis atmosfæresammensetningen hadde vært den samme som i dag, skulle ikke flytende vann ha eksistert på jorden. Imidlertid finnes det bevis for tilstedeværelse av vann på jorden i tidlige stadier, i hadeikum og arkeikum, noe som leder mot det såkalte Svak-ung-sol-paradokset. Hypotetiske forklaringer på dette paradokset er at det har eksistert en helt annerledes atmosfære, med mye høyere konsentrasjoner av drivhusgasser enn det som eksisterer i dag. Over de neste om lag 4 milliard år har energiutstrålingen fra solen økt og atmosfærens sammensetning har blitt endret. Den såkalte oksygenkatastrofen, altså at det oppstod stor konsentrasjon av oksygen i atmosfæren for rundt 2,4 milliarder år siden, var den mest bemerkelsesverdige endring som inntraff. I løpet av de neste 5 milliarder år vil solens endelige død inntreffe ved at den blir en rød kjempe, for deretter å bli en hvit dverg, noe som vil ha stor innvirkning på klimaet. Fasen som rød gigant vil muligens avslutte alt liv på jorden som skulle ha overlevd til den tid.
Stureterminalen
Oljeterminal
Terminalen mottar råolje og kondensat fra Oseberg-området gjennom Oseberg Transport System (OTS) via en 115 km lang oljerørledning fra Oseberg A-plattformen, samt råolje fra Granefeltet gjennom Grane Oil Pipeline (GOP) via en 212 km lang oljerørledning.
Anlegget omfatter to kaianlegg som kan motta oljetankere på opp til 300,000 dødvekttonn (dwt), fem råoljekaverner med en kapasitet på en million kubikkmeter, en LPG-kaverne på 60,000 kubikkmeter og en ballastvannkaverne på 200,000 kubikkmeter. Terminalen har også et anlegg for gjenvinning av VOC (flyktige gasser) som er miljømessig viktig i forbindelse med lasting av tankskip.
Prosessanlegget på terminalen gjenvinner de letteste komponentene fra råoljen og disse blir tatt ut i LPG-mix (Liquefied Petroleum Gases) og nafta.
Raffinert råolje og LPG-mix blir lagret i fjellagre og deretter utskipet over kai. Det blir også eksportert LPG-mix og nafta fra terminalen via Vestprosess-rørledningen til Mongstad. Beredskap i forbindelse med skipssikkerhet og oljevern har meget høy prioritet på terminalen.
I dag anløper det 150-160 tankskip og LPG-tankskip i året.
Klimaendring
Solens strålingspådriv
Solens energiproduksjon har også variasjoner på kortere tidsskalaer, som den elleveårlige solsyklusen og modulasjoner med lengre varighet. Solens intensitetsvariasjoner kan muligens tilskrives Wolf-, Spörer- og Maunder minimum og anses for å ha hatt påvirkninger som har utløse den lille istid, og noen av oppvarmingen på jorden som er observert fra 1900 til 1950. Den sykliske naturen til solens energiproduksjon er ennå ikke fullt ut forstått, endringen er svært langsomme og endrer seg etter som solen blir eldre. Forskning viser at variasjoner i solenergien har hatt effekter på jordens klima som Maunder-minimum i årene 1645-1715, deler av den lille istid 1550-1850 som var preget av relativ kjøling vær og større utbredelse av isbreer enn århundrene før og etter. Noen studier peker mot solstrålingen øker ved syklisk solflekkaktivitet som igjen påvirker den globale oppvarmingen. Dermed kan klimaet bli påvirket av summen av alle effekter (variasjoner i solaktiviteten, menneskeskapt strålingspådriv, samt andre faktorer).
En studie fra 2010 antyder «at effekten av solens variasjoner på temperaturen i hele atmosfæren kan være i strid med gjeldende forventninger».
I en pressemelding i august 2011 annonserte CERN utgivelsen i Nature av de første resultatene fra sin CLOUD-eksperiment.
Resultatene indikerer at ionisering av kosmisk stråling i betydelig grad forsterker aerosoldannelse i nærvær av svovelsyre og vann, men i den nedre atmosfære hvor ammoniakk også er nødvendig er dette allikevel ikke tilstrekkelig til å gjøre rede for aerosoldannelse, og ytterligere stoffer må derfor være involvert. Det neste trinnet er å finne ut mer om disse stoffene, for eksempel om de er av naturlig eller har opprinnelse fra menneskelig aktivitet.
Ahmed Rashid
Ahmed Rashid (født 1948 i Rawalpindi) er en pakistansk journalist og forfatter. Han arbeider som korrespondent i Sentral-Asia for Daily Telegrah og har skrevet for The Wall Street Journal og andre store aviser.
Klimaendring
Vulkansk påvirkning
Små utbrudd med injeksjoner av mindre enn 0,1 Mt svoveldioksid i stratosfæren påvirker atmosfæren bare i begrenset grad, ettersom temperaturendringene som oppstår uansett er sammenlignbare med naturlig variasjoner. Men fordi mindre utbrudd skjer med mye større hyppighet har de allikevel en betydelig innvirkning på jordens atmosfære.
Lyn Ski
Lyn Ski er et idrettslag som ble stiftet i Oslo 12. juni 2003. Laget er skiidrett savdelingen til Ski- og Fotballklubben Lyn, som ble stiftet 3. mars 1896.
Klimaendring
Vulkansk påvirkning
Seismisk overvåking har til hensikt å kartlegge nåværende og fremtidige trender i vulkansk aktivitet, og en forsøker å utvikle varslingssystemer. I klimamodellene prøver en å studere de fysiske mekanismer og tilbakekoblingsmekanismer av vulkansk pådriv.
Lyn Ski
Klubben har en lang og ærerik historie innenfor sine to primæridretter, med tre olympiske mestere innen skisporten
Klimaendring
Vulkansk påvirkning
Vulkaner er også en del av den utvidede karbonkretsløpet. Dette kretsløpet har svært lang (geologisk) tidsperiode, der vulkansk aktivitet fører til utslipp av karbondioksid fra jordskorpen og mantelen, samt at kretsløpet motvirker opptak av sedimentære bergarter og andre geologiske karbondioksidsluk. US Geological Surveys anslag er at vulkanske utslipp er på et mye lavere nivå enn virkningene av dagens menneskelige aktiviteter som genererer 100-300 ganger så mye karbondioksid som det som slippes ut av vulkaner. En gjennomgang av publiserte studier viser at årlige vulkanske utslipp av karbondioksid, inkludert bidrag fra midthavsryggene, vulkanske øybuer, og enkelt vulkaner, bare tilsvarer tre til fem dager av de menneskeskapte utslippene. Den årlige mengden på grunn av menneskelig aktivitet kan være større enn mengden fra selv utslipp fra en supervulkan, den siste av disse var Tobautbruddet i Indonesia for 74 000 år siden. FNs klimapanel definerer eksplisitt vulkanisme som et ekstern påtrykk mot klimasystemet.
Platetektonikk
I løpet av millioner av år beveger de tektoniske plater seg, noe som fører til rekonfigurering av globale land- og havområder, samt at det skaper jordens topografi. Dette kan påvirke både globale og lokale mønstre i klima og atmosfære-havsirkulasjon.
Plasseringen av kontinentene bestemmer formen til havene og påvirker derfor mønstrene for havsirkulasjonen. Plasseringen av hav på jordkulen er viktige for omfanget av overføring av varme og fuktighet over hele verden, og vil derfor bestemme det globale klimaet. Et nylig eksempel på tektonisk innvirkning på havsirkulasjonen er dannelsen av Panamaeidet for cirka 5 millioner år siden, som direkte førte til stopp i utveksling av vann mellom Atlanterhavet og Stillehavet. Dette fikk sterkt innvirkning på havets dynamikk med Golfstrømmen som konsekvens, og kan ha ført til at den nordlige halvkule har et isdekke. Under karbon for cirka 300 til 360 millioner år siden kan platetektonikk ha utløst storstilt lagring av karbon og økt dannelsen av breedannelse. De geologiske bevisene peker mot et «megamonsunt-sirkulasjonsmønster» som varte i perioden der superkontinentet Pangea eksisterte, og klimamodellering tyder på at eksistensen av superkontinentet bidro til etablering av monsunvinder.
Størrelsen på kontinentene er også viktig for klimaet. På grunn av den stabiliserende virkning som havene har på temperaturen, er de årlige temperaturvariasjoner generelt lavere i kystområder enn de er i innlandet. Et større superkontinent vil derfor ha større område der klimaet er sterkt sesongstyrt, enn om det var flere mindre kontinenter eller øyer.
Kometer
Et kometnedslag på jorden av en komet på enn 1 km i diameter vil kunne gjøre stor skade for livet på jorden. I aller første omgang på grunn av glødende partikler fra kometen som slynges inn i atmosfæren. På grunn av dette vil store branner oppstå på landjorden, i neste omgang vil jordens atmosfære bli fylt av tykt støv, som stenger mye av sollyset ute. Resultatet vil bli mye som en atomvinter, med en måned uten sollys og lave temperaturer. Etterpå vil det oppstå store endringer av atmosfæren som vil gi svært endrede klimaforhold i meget lang tid. Blant annet på grunn av skader på ozonlaget, frigjøring av store mengder svovelholdig støv, samt dannelse av nitrogen- og karbonoksid. Større kometer vil gjøre enda større skader. Forskere er uenig om det var en komet eller asteroide som traff jorden for 65 millioner år siden, utryddet dinosaurene og andre livsformer, blant annet på grunn av klimaendring. Kometnedslag hendte mye hyppigere i jordens tidligere tider, og er mer usannsynlig nå.
Menneskelig påvirkninger
Menneskelige aktiviteter som påvirker klimaet blir kalt antropogene faktorer. Den vitenskapelige konsensus om klimaendringer er «at klimaet endrer seg, og at disse endringene i stor grad er forårsaket av menneskelig aktivitet,» og at de «i stor grad er irreversible».
Kol Sverkersson
Kol Sverkersson var en frillesønn til kong Sverker den eldre, og halvbror til blant annet Karl Sverkersson og Burislev Sverkersson. Sammen med broren Burislev tok Kol den svenske kronen i årene 1167 til 1172 etter at deres fiende Knut Eriksson var blitt drept av den eldste broren Karl. I realiteten var Sverige delt mellom tre konger.
Metafysisk maleri
Metafysisk maleri (it. Pittura metafisica) er en kunstretning som kjennetegnes av forvridde perspektiver, unaturlig bruk av lys, og en underlig billedverden. I stedet for menneskekropper foretrekker en gjerne statuer og utstillingsdukker.
Klimaendring
Fysiske bevis
Klimaendringene er kartlagt ved en sammenstilling av mange ulike kilder som kan brukes til å rekonstruere tidligere tiders klima. Jordens overflatetemperatur er målt siden 1700-tallet, med et tilstrekkelig omfattende målenett til å kunne angi et globalt middel siden av 1800-tallet. For tidligere perioder er de fleste av bevisene indirekte klimatiske endringer som utledes fra endringer i klimaproxy, indikatorer som gjenspeiler klima, for eksempel sedimentkjerner, iskjerner, dendrokronologi, havnivåendring og glasiologi.
Lyn Ski
1900-tallet
Alf Andersen tok gull i hopp i St. Moritz i 1928.
Klimaendring
Temperaturmålinger og proxy
De instrumentelle måleseriene fra værstasjoner på bakken ble supplert med et globalt nett av radiosondestasjoner fra midten av 1900-tallet, og fra 1970-tallet med globale satellittdata. Forholdstallet mellom 18O og 16O i kalsitt og iskjerneprøver benyttes for å utlede havtemperaturen i fjern fortid. Dette har igjen sammenheng med oksygenisotop-forholdssykluser og er et eksempel på en metode for temperaturproxy.
Metafysisk maleri
Retningen ble grunnlagt av den italienske maleren Giorgio de Chirico (1888–1978) i 1910. Han var helt alene om å male slike motiv inntil han i 1917 fikk følge av Carlo Carrà og flere andre.
Kol Sverkersson
Kol Sverkersson nevnes i Vestgøtaloven som «Kol Konung» og i et senere brev fra paven det klages på at «den slemme Eriks sønn» forsøker å lansere faren som helgen.
Klimaendring
Historiske og arkeologiske bevis
Klimaendringer i fortiden kan oppdages ved tilsvarende endringer i bosetning og landbruksmønstre. Arkeologiske bevis, muntlige overleveringer og historiske dokumenter kan gi innsikt i endringer i klimaet. Blant annet har historiske klimaendringer har vært knyttet til sammenbruddet av ulike sivilisasjoner.
Lyn Ski
1900-tallet
Arne Hoel vant NM i 1956, Holmenkoll-vinner i 1949, 1951, 1959 samt i ekstrarennet i 1954.
Klimaendring
Isbreer
Isbreer regnes blant de mest følsomme indikatorer på klimaendringer. Størrelsen av breene bestemmes av en massebalanse mellom tilvekst ved snø og avgang ved smelting. Med høyere temperaturer vil isbreer trekke seg tilbake med mindre nedbørøkningen i form av snø er like stor som den ekstra smeltingen. Det motsatte er også tilfelle.
Lyn Ski
1900-tallet
Fra 1954 til 1988 arrangerte Lyn Monolittrennet som var et internasjonalt skirenn i og omkring skulpturparken i Frognerparken. Det ble arrangert i samarbeid med VG med Ivar Odd Formo som initiativtaker og senere rennleder.
Metafysisk maleri
Trivia
Paul Delvaux har laget bilder som må kunne regnes til denne retningen.
Ahmed Rashid
Rashid skrev ved årsskiftet 2008–09 en artikkel i tidsskriftet Foreign Affairs, om en regional løsning på utfordringene i Afghanistan og Kashmir. Artikkelen vakte stor oppmerksomhet og debatt, særlig i India.
Rashid bor i Lahore, Pakistan med kone og to barn.
Juhan Haravee
Juhan Haravee (født 28. mars 1957) er en estisk diplomat. Haravee ble født i Tallinn i Estland og studerte juss ved Universitetet i Tartu, hvor han var ferdig utdannet i 1980. Haravee har også studert journalistikk ved samme universitet og avsluttet sine studier i dette i 1990.
I 1980 ble Haravee ansatt i helseministeriet i Den estiske sosialistiske sovjetrepublikk. Fra 1986 arbeidet han som korrespondent og sjefredaktør for avisen Säde. Fra 1991 arbeidet Haravee i flere ulike stillinger for avisen Pilt ja Sõna, også som sjefredaktør.
I 1993-1998 var Haravee tilsatt i presseavdelingen i Estlands utenriksdepartement, først som fungerende direktør, derpå direktør. Fra 1998-2002 var Haravee Estlands ambassadør til Latvia. Fra 2002 til 2004 arbeidet han som direktør for kulturseksjonen ved presseavdelingen i Estlands utenriksdepartement. I årene 2004-2008 var Juhan Haravee Estlands ambassadør til Norge.
Klimaendring
Isbreer
Vekst og tilbaketrekning av breer skyldes både naturlige endringer og ytre påvirkninger. Variasjon i temperatur, nedbør, englasial- og subglasial hydrologi kan påvirke utviklingen av en isbre kraftig i en bestemt sesong. For at isbreers utbredelse skal knyttes til klimaet må det lages et gjennomsnitt på et tiår eller enda lengre tid, og/eller at forholdene undersøkes på mange individuelle isbreer. Dette fordi en må jevne ut den lokale kortvarige variasjonen.
Kartlegging av alle verdens isbreer har blitt gjort siden 1970-årene, i første omgang i hovedsak basert på flyfoto og kart, men nå kan en stole mer på satellitter. Denne oversikten inneholder mer enn 100 000 isbreer som tilsammen dekker et areal på cirka 240 000 km², og foreløpige beregninger viser at den gjenværende isdekket er rundt 445 000 km². The World Glacier Monitoring Service samler inn data årlig for isbresmelting og breenes massebalanse. Fra disse dataene kan en se at isbreer over hele verden har krympet betydelig, med kraftig tilbaketrekning i 1940-årene, stabil tilstand eller vekst i 1920-årene og senere i 1970-årene, men at de igjen begynte å trekke seg tilbake fra midten av 1980-årene fram til i dag.
Istider
De største klimaendringene som har skjedd siden slutten av pliocen, for cirka 3 millioner år siden, er syklene av istider og mellomistider. Den nåværende perioden med mellomistid (holocen) har vart i cirka 11 700 år Endringene er et resultat av jordens banevariasjoner, endringer av utbredelsen av innlandsis, i samspill med betydelige havnivåendringer. Plutselige endringer som i yngre dryas, illustrerer hvordan glasiale variasjoner også kan påvirke klimaet uten at jordbanen er årsaken.
Snøballteorien er en hypotese om at jorden fire ganger før kambrium, det vil si for mer enn 542 millioner år siden, har vært fullstendig dekket av is. På engelsk brukes betegnelsen snøballjorden (Snowball Earth). Noe som bygger opp om teorien er funn i morenebergarter (tillitt). En mener at i disse periodene har eneste liv på jorden vært spesielle miljøer under isen på havbunnen og ved vulkaner. Mellom periodene har øvrige livsformer utdød.
Forskerne er imidlertid enige om at det i jorden har opplved mange istider, der store regioner har vært dekket av tykke iskapper. Mellom disse periodene med global nedkjøling har det vært mellomistider. Overgangen mellom disse er sykliske, men med variable tider mellom endringene.
Lyn Ski
1900-tallet
Klubbens kanskje fremste skiløper historisk er Ivar Formo, som tok OL-gull på 50 kilometer i Innsbruck i 1976 og bronse på 15 kilometer i OL 4 år tidligere i Sapporo. I stafett fikk han med seg to OL-sølv. Ivar Formo vant 6 norgesmesterskap, 30 kilometeren 4 år på rad fra 1973 til 1976 og den første uoffisielle verdenscupen i langrenn i 1974. Som orienteringsløper vant han bronse i VM-stafett og ble tildelt Egebergs ærespris i 1973.
Klimaendring
Huronistiden
Huronistiden var en periode for rundt 2,4 til 2,1 milliarder år siden i den tidlige fasen av proterozoikum. Nord og nordøst for Lake Huron, som strekker seg fra Sault Ste, er en flere hundre kilometer lang geologisk formasjon kalt Huronian Supergroup. Lignende beviser for denne istiden er paleoproterozoiske islagsavsetninger i Michigan og Vest-Australia. Denne istiden kan ha vært forårsaket av reduksjon av atmosfærisk metan, en klimagass, under oksygenkatastrofen. En annen teori er at global nedkjøling startet på grunn av en 250 millioner år lang periode uten vulkansk aktivitet. Dette ga redusert nivå av CO2 i atmosfæren, og dermed redusert drivhuseffekt.
Lyn Ski
2000-tallet
På kvinnesiden vant Lyn 3x5 kilometer stafett i 2000 og 2001 og sprintstafetten i 2004 og 2005. Klubbens seneste OL-deltaker var Ella Gjømle, som deltok under lekene i Torino 2006.
I 2010 vant Lyn Ski «klubb-NM», som betød at Lyn kunne kalle seg Norges beste skiklubb. Begrunnelsen var den positive utviklingen klubben hadde hatt de seneste årene, og klubbens store bredde. Klubben fikk fram mange gode løpere på junior- og seniornivå. Det var Oslo skikrets som hadde nominert Lyn til Norges Skiforbund s klubb-mesterskap.
I årene før suksessen i OL 2018 hadde Lyns skiløpere markert seg sterkt nasjonalt. Under Norgesmesterskapet på ski 2016 vant Lyn 3×10 km stafett med Jonas Udjus Frorud, Hans Christer Holund og Simen Hegstad Krüger på laget. Klubben gjentok bedriften året etter, denne gang med Johan Tjelle, Hans Christer Holund og Simen Hegstad Krüger på laget.
Klimaendring
Andes-Sahara-istiden
Andean-Sahara-istiden for 460 til 420 millioner år siden, i periodene fra tidlig ordovicium og silur. Beviser for denne perioden er geologiske prøver fra fjellkjeden Tassili n'Ajjer i den vestlige delen av Sahara, derav navnet på istiden. Det finnes også korrelerte geologiske prøver fra Andesfjellene i Sør-Amerika og andre steder.
Lyn Ski
2018
Lyns skiløpere gjorde en sterk innsats under OL i 2018 i PyeongChang med gull til Simen Hegstad Krüger etter et av langrennshistoriens mest imponerende comeback. Etter bare 200 meter falt 24-åringen og brakk staven, og lå på det meste nesten 40 sekund bak teten. Men Simen Hegstad Krüger kjempet seg tilbake på distansen 30 kilometer med skibytte. Med bronse til Hans Christer Holund i samme løp entret to Lynløpere pallen. Simen Hegstad Krüger fulgte opp med sølv i den påfølgende 15 kilometer friteknikk. Christer Holund fikk en sterk 6.plass i samme renn, noe han kopierte 24. februar på den harde 50 kilometeren i klassisk stil.
Klimaendring
Karooistiden
Utviklingen av planteliv på landjord skjedde ved starten av devon og førte til en langvarig økning i oksygen-nivået og reduksjon av CO2-konsentrasjonen i atmosfæren. Dette resulterte i en global nedkjøling og neste istid, kjent som Karooistiden, for mellom 360 og 260 millioner år siden. Beviser for at denne istiden fant sted er sedimenter i regionen Karoo i Sør-Afrika, med korrelerte funn i Argentina. Det finnes noen beviser for at det i denne perioden var istider som kom og gikk.
Pleistocene- og kvartær-istidene
Kvartær startet for 2,58 millioner år siden, og det var i denne periode at dannelsen isbreer på den nordlige halvkule begynte. Disse istidene er kjent som pleistocene- og kvartær-istidene. Siden da har jorden gjennomløpt sykluser av istider med isbreer som strakte seg ut, og trakk seg tilbake med tidsskalaer på 40 000 og 100 000 år. Disse kalles istider og mellomistider. Jorden er for tiden i en mellomistid, der den siste istiden ble avsluttet for rundt 10 000 år siden. Alt som er igjen av de store kontinentale isbreene er Grønlandsisen, isen over Antarktis og mindre isbreer, som på Baffin Island.
Lyn Ski
2018
Simen Hegstad Krüger ble også en avgjørende bidragsyter til norsk stafettgull i PyeongChang. På sin 3. etappe gikk han ut 32 sekunder bak russiske Aleksej Tsjervotkin. Da Hegstad Krüger sendte ut vår ankermann Johannes Høsflot Klæbo, var Tsjervotkin distansert med over 15 sekunder.
Klimaendring
Pleistocene- og kvartær-istidene
Definisjonen på kvartær-istiden er dannelsen av den arktiske iskappe. Den antarktiske innlandsisen begynte sin dannelse tidligere, for om lag 34 millioner år siden, i midten av kenozoikum. Begrepet kenozoiske istid brukes for å inkludere denne tidlige fasen.
Lyn Ski
2019
I VM i Seefeld 3. mars 2019 fikk Lyns løpere kun gå 50 km fellesstart. Hans Christer Holund tok en imponerende gullmedalje etter sen formstigning i sesongen. Holund vant på norske ski etter å ha gått over halve løpet alene i tet, med en ledelse på godt over minuttet på det meste. Også Simen Hegstad Krüger var nærme pallen på Lyns 123-års dag. Med en sterk 5.plass sikret dermed Hegstad Krüger fire nordmenn blant de 5 beste etter tidenes norske VM-innsats med samtlige gullmedaljer på herresiden.
Klimaendring
Pleistocene- og kvartær-istidene
Paleoklimatologene mener at det for 110 000 og 15 000 år siden var flere perioder med nedkjøling og oppvarming på den nordlige halvkule. Disse hendelsene kalles Dansgaard-Oeschger-hendelser, oppkalt etter Willi Dansgaard og Hans Oeschger. Kunnskapen om dette har en fra iskjerneprøver fra Grønlandsisen samt sedimentprøver fra Atlanterhavet. Karakteristisk for disse hendelsene er at en oppvarming på 10 °C skjer over noen tiår, etterfulgt av et årtusen med gradvis redusert temperatur. Samtidig med oppvarming på den nordlige halvkule skjedde en nedkjøling på den sørlige, mens det motsatte inntraff ved nedkjøling på den nordlige halvkule.
Lyn Ski
2019
Under NM i 2019 tok Lyn igjen gull på 3x10 km stafett.
Klimaendring
Pleistocene- og kvartær-istidene
Den norske klimaforskeren Morten Hald har sammen med kolleger gjort undersøkelser av fortidens klima basert på sedimenter i Andforden i Troms. Ut fra dette har en funnet at temperaturen om sommeren for rundt 13 000 år siden var på cirka 8 °C, noe lavere enn i dag. På denne tiden var den siste istiden på hell. Mye av isdekket over dagens Skandinavia smeltet, således var fjordene og kysten isfrie. Resten av Europa hadde temperaturer som i dag. Så kom det en nedkjøling for rundt 12 800 år siden, med temperaturer ved havnivå ved Andfjorden på rundt 3 °C. Dette førte til at innlandsisen igjen vokste. Enda en gang kom en oppvarming for rundt 11 800 år siden, da temperaturen økte til 10 °C på kort tid. Nye sterke variasjoner fulgte de neste 300 årene, der temperaturen varierte i intervallet 2–10 °C. For cirka 11 500 år siden stabiliserte klimaet seg, og disse ustabilitetene opphørte.
Lyn Ski
2020
Under NM i 2020 tok Johan Tjelle, Hans Christer Holund og Simen Hegstad Krüger gull på 3x10 km stafett.
Klimaendring
Pleistocene- og kvartær-istidene
Isbreer etterlater morener som inneholder et vell av materiale, blant annet organisk materiale, kvarts og kalium som kan brukes for å datere periodene der en isbre vokste og trakk seg tilbake. Tilsvarende kan tefrokronologi brukes til å analyser områder der breen har trukket seg tilbake. Her kan tilstedeværelse av jord eller vulkansk tefra benyttes for å fastslå årstall for når denne deponeringen inntraff.
Lyn Ski
2021
I VM i Oberstdorf i Bayern 27. februar 2021 presset Lyns løpere A. Bolsjunov hele veien inn i kampen om gullet på 30 km fellesstart. Simen Hegstad Krüger tok sølv og Hans Christer Holund bronsen 1,7 sekund bak vinneren, etter hard kamp med russeren. Klubbens kanskje største prestasjon kom fire dager senere, på klubbens 125-årsdag. Hans Christer Holund utklasset konkurrentene og tok sitt andre VM-gull. Simen Hegstad Krüger sikret dobbelt Lyn på 15 kilometer fri teknikk, individuell start. Trener og begge løpere berømmet klubbens betydning for resultatene. Simen Hegstad Krüger ble ikke tatt ut til det norske laget i VM-stafetten, men Hans Christer Holund var med på å vinne gullmedalje i stafett. Denne seieren var Norges 11. stafett-gull på rad i verdensmesterskapssammenheng. På 50 kilometersdistansen tok Simen Hegstad Krüger bronse og Hans Christer Holund kom inn på fjerdeplass. Dette innebar at under VM i Oberstdorf i 2021 klarte Lyns løpere å vinne seks medaljer etter å ha deltatt i til sammen syv løp.
Klimaendring
Tap av den arktisk havisen
Reduksjonen av den arktiske havisen i omfang og tykkelse i løpet av de siste tiårene er ytterligere bevis for raske klimaendringer. Havis er frosset havvann som flyter på havoverflaten. Den dekker millioner av km² i polområdene. Utbredelsen varierer med årstidene. I Arktis vil noe av sjøisen bli igjen hvert eneste år, mens nesten all sjøis i Sørishavet smelter bort og dannes på nytt hvert år. Satellittobservasjoner viser at havisen i Arktis nå er avtagende med en hastighet på 13,3 % per tiår, i forhold til gjennomsnittet i årene 1981-2010.
Lyn Ski
2021
Under verdenscupavslutningen 14. mars 2021 vant Simen Hegstad Krüger sin første seier på 50 kilometer fristil jaktstart. Hans Christer Holund tok sølvmedalje i løpet.
Asperferar
En Asperferar (lat. aspergere «bestenke» og ferre «bære») er i den katolske kirkes liturgiske bruk en ministrant, som bærer på aspersoriet, et bøttelignende kar med vievann til bruk ved den velsignelse som går under navnet asperges. Presten går med asperferaren rundt i kirkerommet og bestenker menigheten med vievann; presten må dyppe den såkalte aspergilen i dette karet underveis for å fylle den opp med mer vievann. Asperferaren kan også stå til tjeneste når for eksempel graver, hus, kirkegårder, ringer (under bryllup), biler og annet velsignes.
Lyn Ski
2021
Pandemien resulterte i et begrenset NM på ski i 2021. Lyns beholdning ble en sølvmedalje for Simen Hegstad Krüger på 15 kilometer fristil.
2022
Pandemien satte sitt preg også på 2022-sesongen. Under åpningen av OL i Beijing oppholdt Simen Hegstad Krüger seg i karantene. Hans Christer Holund befestet posisjonen som løper i verdenstoppen med en 4.plass og beste nordmann på den innledende øvelsen 30 kilometer med skibytte, en ny sterk 4.plass på 15 kilometer klassisk og en solid tredje etappe på stafetten som endte med norsk sølv. Til 50 kilometer fellesstart med skibytte stilte også Simen Hegstad Krüger til start. Som følge av sterke vindkast og kulde besluttet juryen å redusere prøvelsen til 28.4 kilometer. På tross av forutgående sykdom gikk Simen Hegstad Krüger inn til en imponerende bronsemedalje. Med den fjerde OL-medalje ble han Lyns beste olympier gjennom tidene.
2023
Året ble innledet med Tour de Ski og Lynduoen først i mål opp den avsluttende "monsterbakken". Sammenlagt ble de imidlertid slått av Johannes Høsflot Klæbo.
1. mars var spørsmålet om Lynduoen kunne gjenta dobbeltseieren fra to år tidligere på 15 kilometer fri teknikk, individuell start. Simen Hegstad Krüger tok sitt andre gull i Planica, hans 9. medalje på 10 mesterskapsstarter. Hans Christer Holund gikk også et meget sterkt løp med bronse, etter Harald Østberg Amundsen. Igjen ble det 4-dobbelt norsk, sikret av Johannes Høsflot Klæbo.
Til 4 x 10 km stafett utgjorde Lyns duo halve laget. Norge hadde et klart favorittstempel etter 11 stafett-gull på rad i verdensmesterskapssammenheng. Hans Christer Holund gikk første etappe og tok Norge opp i ledelsen allerede fra start, og han økte ledelsen gjennom hele etappen. Pål Golberg på andre etappe holdt unna for de som jaget bak. Simen Hegstad Krüger fikk et godt utgangspunkt på tredje etappe, økte avstanden bakover ved hver mellomtid etappen gjennom og ga Johannes Høsflot Klæbo over ett minutts forsprang på siste etappe, som ble nærmest som en rolig treningsøkt inn til seier. På Lyns stiftelsesdato 3. mars sørget stafettlaget for nye medaljer.