cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Seborga
Italia regner Seborga som en kommune, og anerkjenner ikke kravet om selvstendighet. At landsbyen ikke er nevnt tolkes ikke som at den ikke ble innlemmet i Italia, da den var en sardinsk besittelse etter å selv ha solgt området, uavhengig av om dette ble formelt riktig behandlet på Sardinia.
Seborgo utsteder egen valuta, luigino, som er mye brukt innenfor byen. Euro er også lovlig betalingsmiddel, som italienske lire var det tidligere. Det blir også utstedt pass, førerkort og bilskilter, som ikke er akseptert av noe land. Bilister som kjører med slike skilter må derfor ta fram sitt italienske førerkort og sette på italienske skilter før de kjører ut av landsbyen.
Mikronasjonens motto er Sub umbra sedi, som betyr «Sett deg i skyggen».
Moi-même-Moitié
Det finnes to "kategorier" i Moitié:
Sandmarihøne
Utseende
Sandmarihøne er mellom 3,5 og 4,5 millimeter lang. Dekkvingene er røde med svarte flekker. Brystskjoldet er svart med noe hvitt i framkanten og på sidene. Den er ganske lik neslemarihøne Ceratomegilla notata og torvmarihøne Hippodamia septemmaculata, og kan forveksles med disse. De kan skilles blant annet på fargene og mønsteret på brystskjoldet.
Levevis
Sandmarihøne finnes på ulike planter, busker og trær og er knyttet til tørrenger og sandområder.
Rødlistevurdering
I dag kjenner Artsdatabanken til bestander på Kvitsanden på Røros, Grimsmoen i Folldal og et nyere funn fra Karasjok i Finnmark.
Gamle funn eksisterer fra Oslo, Halden og Gudbrandsdalen. Arten er lokal og har sannsynligvis gått tilbake pga. gjengroing og endringer i kulturlandskapet. Bestanden på Røros er sterkt truet pga arealbruk.
Arten er sårbar (VU) med bakgrunn i begrenset forekomstareal kombinert med trolig kraftig fragmentering, pågående nedgang i areal og kvalitet på habitatet. Artens kjente forekomstareal er 200 km2, mens estimert forekomstareal er 134 km2 (minimum 20 km2, maksimum 400 km2). Men usikkerheten er relativt stor da utbredelsespotensialet er stort. Bestanden er vurdert til trolig kraftig fragmentert fordi over halvparten av individene antas å finnes i relativt små og isolerte delpopulasjoner siden den er begrenset til tørre sandområder. Artens spredning- og etableringspotensiale er trolig ganske bra, men potensielle lokaliteter er svært spredt. Pga. overnevnte påvirkningsfaktorer er både forekomstareal og kvalitet på habitatene under pågående reduksjon. Konklusjon: Sandmarihøne er vurdert i 2021 som sårbar (VU) fordi arten har et svært begrenset forekomstareal der bestanden er trolig kraftig fragmentert og habitatets kvalitet er i tilbakegang.
Ole Kristian Silseth
Ole Kristian Silseth (født 24. mai 1958) er en norsk tidligere proffsyklist.
Treghetsmoment
Oversikt
Et legemes treghetsmoment om en gitt akse beskriver hvor vanskelig det er å sette legemet i rotasjon om aksen, der aksen går gjennom legemets massefellespunkt. Som et eksempel, tenk på to hjul med samme masse, et med stor og et med liten radius. Det mindre hjulet er lettere å akselerere inn i en rotasjonsbevegelse, fordi at massen er konsentrert nærmere rotasjonsaksen. Tilsvarende er det vanskeligere å få det større hjulet til å akselerere, siden massen er spredt lenger fra rotasjonsaksen. Det lille hjulet har et mindre treghetsmoment, mens det større hjulet har et større treghetsmoment.
Treghetsmomentet må ikke forveksles med annet arealmoment eller polart arealmoment, som ofte har samme symbol I.
Det finnes to former av treghetsmoment; en skalar form, og en mer generell form, der det ikke er nødvendig å vite rotasjonsaksen. Det skalare treghetsmomentet er ofte det man refererer til og forstår med "treghetsmoment", og den generelle formen omtales derfor ikke i denne artikkelen.
Definisjon
Det (skalare) treghetsmomentet for et massepunkt som roterer om en kjent akse er:
der
Treghetsmomentet kan summeres, så for et legeme definert som flere massepunkt med masse m_{i} og avstand fra rotasjonsaksen r_{i}, er det totale treghetsmomentet summen av treghetsmomentene for hver enkelt massepunkt.
For en kontinuerlig massefordeling er treghetsmomentet definert ved uttrykket
Parallellakseteoremet
Hvis treghetsmomentet for rotasjon om en akse gjennom massefellespunktet for et symmetrisk legeme har blitt kalkulert, kan man finne treghetsmomentet for rotasjon om alle parallelle akser. For en rotasjonsakse en avstand R fra massefellespunktet, blir det nye treghetsmomentet:
der
Dette teoremet er også kjent som Steiners sats.
Ole Kristian Silseth
Etter tre år med mange norske og nordiske mesterskap for Glåmdal SK 1979-82, ble han profesjonell 1982-84 i de italienske lagene Metauro Mobili-Pinarello, fabrikant av kjøkkenutstyr Inoxpran og supermarked-kjeden Supermercati-Brianzoli. I Tour de France 1983 syklet han for Metauro-Pinarello som eneste norske deltaker, men måtte bryte på den tredje etappen. I et intervju beskrev Silseth selv hendelsen slik: «Jeg ble kjørt ned i langesonen, våknet på sykehuset i Roubaix med brudd i hånda, masse sting i rompa, hjernerystelse og game over.» I startet han i Giro d'Italia for Supermercati, og i juni samme år ble han beste nordmann i Postgirot Open.
Treghetsmoment
Parallellakseteoremet
Et eksempel på bruk av denne formelen vil være hvis man i stedet for å rotere et hjul rundt akselen, spinner det rundt en ny aksel helt i ytterkanten av hjulet. Det nye treghetsmomentet vil bli det opprinnelige treghetsmomentet pluss massen til hjulet ganget med hjulradiusen i andre.
Ole Kristian Silseth
Tilbake i Molde, som amatør etter 1984-sesongen, startet han sykkelbutikk og ble etterhvert med på landslaget i terrengsykkel. Han representerte og har deltatt i alle Birken siden 1993, da han også vant. Mellom 1996 og 2001 var han landslagstrener for terrengsyklistene, blant annet for Gunn-Rita Dahle. De senere år har han utmerket seg innen maratonsykling i terreng og på fjell. Han vant veteranklassen La Ruta de los Conquistadores i 2008 og 2009.
Treghetsmoment
Et utvalg kjente treghetsmomenter
Homogen slank stav med lengde L langs y-aksen:
Tynn rektangulær plate i xy-planet med sidekant a langs x-aksen og sidekant b langs y-aksen.
Rektangulært prisme med sidekant b langs y-aksen og sidekant a langs x-aksen, med vilkårlig høyde langs z-aksen.
Tynn sirkulær skive med radius r i xy-planet.
Kule med radius r har samme treghetsmoment om alle akser gjennom massefellespunktet:
Kuleskall med raduis r har også samme treghetsmoment om alle akser gjennom massefellespunktet:
Kinetisk energi
For et legeme som roterer med konstant vinkelhastighet \omega om en akse, er den kinetiske rotasjonsenergien T gitt ved:
Formelen holder også for rulling av hjul.
St. Jørgensveita
St. Jørgensveita (2–9) er en 202 meter lang veit i Midtbyen i Trondheim som strekker seg nordover fra Bispegata og Domkirkegården ved Nidaros domkirke til Vår Frue Strete og Vår Frue kirke. Navnet er gammelt og kommer fra den milde stiftelsen St. Jørgens hus, som ble stiftet i 1607 og som lå i dagens St. Jørgensveita 2. Veita ble tidligere kalt Det Gamle Kirkestrede eller bare Kirkestredet og følger det opprinnelige løpet til middelaldergaten Langstrete. Denne gikk gjennom området hvor kannikene hadde sine boliger.
Veita har en godt bevart trehusbebyggelse som ble oppført etter bybrannen i 1846, og disse er regnet som et yndet motiv for både malere, tegnere og fotografer. Sørøst for veita ligger Thomas Angells hus og i sørvest ligger Archidiaconi plass.
Historie
Veita har hatt flere navn gjennom tidene. Kirkestretet ble brukt om veita gjennom 1600-tallet, med ulike former av navnet. Domkirkeristen, Kirkeristen eller bare Risten var navnet på veitas øverste og sørligste del inn mot Domkirkegården. Bakgrunnen til disse navnene var en ferist som var lagt ved inngangen til kirkegården for å forhindre adkomst til dyr. Til tross for at St. Jørgens hus ble flyttet til veita allerede i 1691 kom ikke navnet St. Jørgensveita i bruk før i 1768. I denne perioden ble også St. Jørgens-huus gade brukt om veita.
Françoise Hardy
Françoise Madeleine Hardy (, født 17. januar 1944 i Paris i Frankrike) er en fransk sanger, gitarist, skuespiller og låtskriver. Hun debuterte musikalsk tidlig i 1960-årene på Disques Vogue og fikk øyeblikkelig suksess med sangen «Tous les garçons et les filles». Hun ble raskt en av Frankrikes mest populære popartister og en frontfigur i den såkalte yé-yé-bølgen som vokste frem i Frankrike i 1960-årene. Hun har høstet anerkjennelse fra musikkritikere og musikkelskere for flere av hennes singler og album. Hardy utgir fremdeles musikk, og hun anses fortsatt som et popikon og et 60-tallsikon hjemme i Frankrike.
Karriere
Da yé-yé-æraen gikk mot slutten sent i 1960-årene, skiftet Hardy stil fra «søt og yndig popjente» til en mer moden og fasjonabel stil. Hun begynte et musikalsk samarbeid med låtskrivere som Patrick Modiano og Serge Gainsbourg. Med sistnevnte fikk hun også en hit med sangen «Comment te dire adieu» i 1968. Hun fikk også mye anerkjennelse og ros for albumet La question i 1971. Hardy er fremdeles en anerkjent og populær person innen fransk musikk og kunst, og hun anses som et fransk popikon. Hun anses også som et homseikon og har ved flere anledninger uttalt at «hennes mest hengivne venner og tilhengere er homofile». Flere av sangene og albumene hennes har også havnet på kritikerlister over anbefalt musikk.
Dacia (andre betydninger)
Dacia eller Dakia kan referere til:
Galnemåndagen
Galnemåndagen er tilnavnet på mandag 11. mars 1822, da en orkan utløste en katastrofe langs vestlandskysten i Norge. Uværet krevde flere menneskeliv enn i noen annen tilsvarende kjent hendelse i Norge. Kirkebøkene oppgir 157 omkomne, mens andre dokumenter oppgir ytterligere 13 omkomne. Sammenlagt oppgir kirkebøker og andre dokumenter 170 ofre, men mørketallene for savnede var store. På folkemunne ble det sagt at 300 omkom den dagen.
Det store antallet dødsofre skyldes at orkanen kom hurtig, uten forvarsel (værvarsling fantes ikke i 1822), mens et rikt sildefiske hadde trukket til seg hundrevis av fiskebåter ute i havgapet. På den tiden brukte fiskerne små, åpne båter, med årer og seil. Kanskje trodde de også at våren var kommet med roligere vær, og regnet derfor ikke med et så kraftig uvær.
I forhold til katastrofens omfang er øyenvitneskildringer og andre opplysninger om orkanen svært sparsomme. Man kjenner til tre øyenvitneskildringer: sognepresten i Kvinnherad, Peder Harboe Hertzberg (1775-1830), bonden og politikeren Ingebret Gulliksen fra Klepp, og Gjest Bårdsen, som satt i arrest hos en lensmann på Byrknesøyna i Gulen.
Beskrivelse
Vårsildfisket var godt i 1822, med over 300 000 tønner vårsild. Morgenen opprant med lite vind og lettskyet eller klart, pent og mildt vær – så fiskerne reiste til havs allerede i grålysningen. Men mørke skyer trakk fort opp på himmelen, og vinden økte raskt. På Jæren begynte uværet ca. klokken 8 og var på det sterkeste klokken 11–12 – på Byrknesøyna nord for Fedje trakk skyene opp på himmelen ved nitiden.
Orkanen skyldtes et uvanlig kraftig lavtrykk, hvis bane og forløp er rekonstruert etter bl.a. de få øyenvitneskildringene som er kjent. Orkansentret passerte Skottland eller like nord for Skottland og beveget seg raskt øst- eller nordøstover mot norskekysten – en meget vanlig lavtrykksbane, særlig i vinterhalvåret. Hele kysten fra Utsira til Sogn og Fjordane ble herjet av uværet. Også andre land rundt Nordsjøen kan ha blitt rammet. Vinden var sørvestlig, men dreide senere mot nordvest. Vindstyrken på Klepp og Byrknesøyna er beregnet til 35 m/s, mens Utsira antagelig hadde sterkere vind (32,7 m/s og mer er orkan). I moderne tid har likevel sterkere orkaner forekommet langs norskekysten. Under nyttårsorkanen 1992 og orkanen «Dagmar» 2011 ble den sterkeste vinden målt eller anslått til henholdsvis 46 og 44,6 m/s. Disse orkanene hadde en lignende, men litt nordligere bane. Nyttårsorkanen gav således «bare» full storm på Utsira.
Det laveste lufttrykket under Galnemåndag er beregnet til 940 hPa Det er lavere enn under nyttårsorkanen, kanskje fordi orkanen av 1822 hadde større utstrekning. Orkanen førte med seg nedbør som sludd og snø selv ytterst på kysten, skriver både Gulliksen og Baardsen. Temperaturen må altså ha vært lavere enn under nyttårsorkanen.
Skal en dømme etter senere uvær av lignende styrke og vindretning, kan bølgehøyden ha vært 15–20 m, og sikten meget dårlig både pga. alt sjørokket og nedbør som sludd og snø.
I Stavanger skal sjøhus verd 20 000 spesiedalere ha blitt ødelagt, anslått til rundt 30 sjøboder. I Bergen havn slet store seilskip seg og slo inn i hverandre.
Tap av menneskeliv
Orkanen krevde menneskeliv langs kysten fra Egersund til Selje, men særlig rundt og nord for Bergen. Mange av fiskerne som var ute denne dagen, var sesongfiskere fra innlandsbygdene. Det var håndverkere og bønder som utstyrte seg hos kystbefolkningen, og drev garnfiske fra januar til mars. Uværsdagen var vårsildfisket nærmest over, men det lå mange bønder fra Os og Fusa på fiske i Sund og Austevoll. De dro ut gjerne i små båter, færinger eller trekeipinger, med plass til to-tre mann om bord. De fastboende fiskerne fra Sund og Austevoll holdt seg denne dagen hjemme, da de var utrygge for været.
Mange omkom da de små, åpne fiskebåtene kullseilte eller ble knust mot båer og skjær. Men også større fartøyer gikk det ille med. Mellom Bømlo og Bergen forliste 30 jekter og større fartøy. 13 år gamle Ole Reiersen i Sveio var ute og sanket lyng til fôring av husdyr da han ifølge ministerialboken ble «qvalt paa Land af Sneekav.» Ved Egersund omkom en dreng da en låve falt sammen over ham.
Ifølge slektsboka Austestad omkom 43 personer i Os prestegjeld de få timene uværet varte. I Bjørnafjorden omkom Lasse Johnsen, hans morbror Berge Eikeland og drengene Torbjørn Rosvold og Hans Østestad. Alle fire befant seg sannsynligvis i samme båt. Det var store mørketall, for Os kirkebok har innført 43 døde som følge av uværet, mens sogneprest Hertzberg noterte at fra Os prestegjeld «nesten 100».
Gjest Baardsens redningsaksjon
Da orkanen kom, satt Gjest Baardsen i arrest sammen med Sven Olsen Brekke fra Rennebu hos lensmannen på Byrknesøy, der et tyvetalls familier den gang var bosatt. Nesten bare kvinner, barn og eldre menn var igjen på land denne dagen, men seks av barna hadde samme morgen rodd ut til holmene for å sanke mose og lav til dyrefôr i vårknipa. Heller ikke barna rakk hjem før orkanen var over dem med kulde, snø og sludd. Panikkslagne mødre tryglet Baardsen og Brekke om hjelp til å få barna trygt tilbake. Gjest Baardsen var da også båtvant og kjent for sine dristige seilaser. Hans egen far var blitt borte på sjøen. Utpå dagen fikk han og Brekke – skriver Baardsen i sin selvbiografi – overtalt noen av de mest brukbare karene til å bli med ut og redde barna før de frøs i hjel. De tok to av de beste båtene og lot det stå til. Etter to timers kamp med storm og bølger nådde de ut til den første holmen, der noen vettskremte barn krøp forfrosne sammen i en bergsprekk. På den neste holmen fant de resten av barna, fikk dem i båtene og helskinnet hjem. Stormen stilnet først utpå kvelden, og de neste dagene drev omkomne fiskere inn mot strendene fra Jæren til Stad. Bare i Finnås prestegjeld (Bømlo og deler av Sveio kommune) omkom elleve personer.
Sogneprest Hertzbergs notat
9. og 10. mars holdt Hertzberg preken ved Ølve i Kvinnherad. 9. mars noterte han sterk nordvest med snøfokk, og den 10. slo været om til storm og regn fra syd, så han ble liggende værfast på Terøy. Selve ulykkesdagen mandag 11. mars var imidlertid været rolig, men til alt hell overtalte lokalbefolkningen ham til å utsette hjemreisen til ni-titiden om morgenen - og nettopp da brøt uværet løs. Hertzberg beskrev den som «en rasende orkan av nordvest» med snøfokk, og selv ville han, om han hadde reist tidlig om morgenen, møtt uværet midtveis i fjorden mellom Ølve og Rosendal: «Gud maae selv bedst vide, hvordan det havde gaaet!»
Sagn i etterkant
Det oppstod sagn om «den store merkedagen» som den ble kalt i Austevoll, der noen tidfestet den til 11. mars 1934. Det ble sagt at 57 votter skylte i land og ble funnet i en bergsprekk. Under fisket hadde nemlig fiskeren på seg én vott mens den andre lå i båten. En svaksynt gammel mann fra Storekalsøy ble sagt å ha vært ute i båt med datteren sin, da han varslet de andre om en innkommende storm. Gamlingen og datteren var de eneste som reddet seg i land, så vidt det var.
Metionin
Metionin er en essensiell, hydrofob aminosyre.
Sammen med cystein er metionin de eneste aminosyrene som inneholder svovel. Metionin kan ikke danne svovelbroer. Metionin-derivatet S-adenosyl-metionin (SAM/AdoMet) fungerer som metyldonor i cellen og kan blant annet føre til skader i DNA som følge av spontan metylering.
I proteinsyntesen er metionin kodet for kun ett kodon i den genetiske koden, AUG. Aminosyren er derfor alltid å finne i starten på nylig syntetiserte proteiner, men det blir som regel fjernet ved posttranslasjonelle modifikasjoner. Metionin finnes også internt i proteinet.
Biosyntese
Metionin er en essensiell aminosyre og kan altså ikke syntetiseres av mennesker. Den produseres imidlertid fra aspartat og cystein i planter og mikroorganismer. β-aspartyl-semialdehyd, det første mellomproduktet i dette syntesesporet har metionin felles med syntesen av lysin og treonin. Via flere trinn dannes homocystein, som metyleres av metionin syntase ved hjelp av metylgrupper fra vitamin B12 (se figur 1).
Enzymer som deltar i reaksjonene:
Kilder
Mathews et al., Biochemistry 3rd ed 2000 Addisson Wesley Longman
1867 Deiphobus
1867 Deiphobus er en trojansk jupitertrojan og ligg i L5-lagrangepunktet til Jupiter. Den ble oppdaget 3. mars 1971 av Carlos Ulrrico Cesco ved Complejo Astronómico El Leoncito i El Leoncito.
Regjeringskommisjonen
Regjeringskommisjonen (Regjeringskommissionen) var den midlertidige regjeringen i Norge, som styrte i kongens navn i krigsårene 1807–1810. Prins Christian August var president, og Enevold Falsen og grev Herman Wedel Jarlsberg var blant medlemmene i kommisjonen.
Formål
Regjeringskommisjonen hadde ansvaret for sivile saker i Norge. Prins Christian August var, i tillegg til å være regjeringskommisjonens leder, også øverstkommanderende for de norske militærstyrkene i Sør-Norge. Kommisjonen var i starten usikker på sitt forhold til kongen i København, men da grev Wedel Jarlsberg kom inn i kommisjonen i 1808, ledet han kommisjonen ut i en aktiv politikk med vekt på å fremme norske interesser. Den norske greven ble Christian Augusts viktigste rådgiver, og sammen forsøkte de å få kong Frederik til å slutte separatfred med Storbritannia, til tross for at mandatet deres egentlig bare gjaldt innenlandssaker og ikke utenrikspolitikk. Regjeringskommisjonen ønsket fred fordi de mente krigen ødela for Norge og norsk næringsliv. Nordmennene var avhengige av korn fra Danmark, og blokkeringen skapte derfor dårlige tider og sult i Norge. Fred var derfor viktig for Norge, men kongen avslo regjeringskommisjonens ønske.
Herman Wedel Jarlsbergs rolle
Grev Wedel spilte en stor rolle i regjeringskommisjonen. Han arbeidet for norsk løsrivelse fra Danmark og ønsket heller en union med Sverige. Dette ønsket delte han med flere handelsmenn på Østlandet og Sørlandet. Disse ble senere kjent som Unionspartiet.
Etter regjeringskommisjonens oppløsning støttet Herman Wedel Jarlsberg opprettelsen av Det kongelige selskap for Norges vel, som blant annet var med på å finansiere opprettelsen av Det Kongelige Frederiks Universitet, nå Universitetet i Oslo.
Regjeringskommisjonens betydning
Regjeringskommisjonen spilte en viktig rolle i Norge i de årene den fungerte. Kong Frederik var redd den skulle bidra til norsk løsrivelse, noe den på flere måter også gjorde. Kommisjonen bekreftet at det var fullt mulig å styre Norge som en stat helt uavhengig av København. Christian Frederik viste også at en stattholder kunne opptre selvstendig ved å gjennomføre reformer utfra norske behov, og reise ett opprør mot Kielfreden. Under prosessen i forkant av riksforsamlingen og grunnloven dannet han et regjeringsråd med sju departementsledere, den første norske regjeringen siden riksrådet på 1500-tallet.
Fylkesvei 4192
Fylkesvei 4192 går mellom Rossevatn og Haddeland i Hægebostad kommune.
Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 759 (Vest-Agder).
Kumae
Kumae (italiensk: Cuma, gresk: Κύμη, Kyme) er en gammel gresk bosetning nordvest for Napoli i Campania i Italia, nord for odden Misenum. Den ble trolig grunnlagt ca. 1000–800 f.Kr., og var den første greske koloni på det italienske fastlandet. Stedet er kanskje mest kjent for sin sibylle, besunget av Vergilius. Hennes formodede helligdom – en hule – er i dag en turistattraksjon.
Historie
Cumae var den eldste og mest blomstrende blant de greske kolonier i Italia. Dens største blomstringsperiode var mellom 700 og 500 f.Kr., og da utøvde den stor innflytelse på de omkringboende folkene. Cumensernes kulturelle overlegenhet i forhold til grannene påvirket disses religiøse forestillinger og bruk til å bli mer hellensk; i særdeleshet spredte Apollodyrkingen seg i regionen fra Cumae.
Omkring 524 f.Kr. slo Cumae tilbake et angrep av tallrike skarer av aurunker, daunier og etruskere, og 20 år senere bistod byen latinerne mot de fremtrengende etruskerne.
Cumae ble med tiden svekket av indre splid, men klarte ved hjelp av triremer sendt av Hieron av Syrakusa å beseire etruskerne i et stort sjøslag år 474 f.Kr. I år 421 f.Kr. kom byen i samnitternes vold, og i 334 f.Kr. ble den til romersk municipium med innskrenket borgerrett, som imidlertid ble utvidet senere. Under Augustus ble Cumae en romersk koloni, men nådde aldri sin fordums glans men gikk stadig mer tilbake, til den i 1203 ble ødelagt av neapolitanere. Rester av befestningsmurer og tempelruiner er nå det som gjenstår.
Adamantios Korais
Adamantios Korais (gresk Αδαμάντιος Κοραής – Adamántios Koraís, også Koraés; født 27. april 1748 i Smyrna; død 6. april 1833 i Paris, Frankrike) var en gresk humanist og filolog, og en sentral skikkelse i den greske opplysningstiden.
Liv og gjerning
Adamantios Korais tilbrakte størstedelen av livet i Vest-Europa. Han ble tidlig interessert i gamle og nye språk, men på sin fars ønske studerte han forretningsdrift i Amsterdam, og fra 1782 medisin og naturhistorie i Montpellier. I 1788 slo han seg ned i Paris for å konsentrere seg helt og fullt om litteraturen. Selv om han tok fransk statsborgerskap, var han tro mot sin greske herkomst og arbeidet utrettelig for en politisk og kulturell gjenfødelse av gresk åndsliv. Han forsøkte å vekke grekernes bevissthet om den historiske arven fra hellenismen og slo fast at allmenndanning var nøkkelen til et uavhengig Hellas. Som et resultat av denne innsikten oppfordret, han velstående grekere til å åpne biblioteker og skoler i Hellas.
Hovedmålet til Korais var å utvikle den nasjonale, greske dagligtalen til et skriftspråk. Han forsøkte å finne en middelvei mellom det alderdommelige høyspråket og folkemålet, og regnes som skaper av det som i gresk språkhistorie kalles katharevousa (dvs «det rene» [språket]), et folkemål renset for fremmed innflytelse. De normene han satte opp for «nygresk» er i hovedsak fortsatt gjeldende. Korais kritiserte i brev og publikasjoner den gresk-ortodokse kirke. Han hevdet at det lite opplyste presteskapet kontrollerte grekernes liv og var skyld i at folket ble holdt nede i uvitenhet. Kirka avviste kategorisk tanken om et fritt og uavhengig Hellas, og Korais refset kirkas servilitet overfor det osmanske styret.
Fra sin eksiltilværelse i Frankrike ble Korais vitne til den franske revolusjonen, og han ble sterkt påvirket av tidens revolusjonære og liberale ideer. Thomas Jefferson, den amerikanske statsmannen og senere president av USA, var en av Korais' idoler, og de to utvekslet politiske og filosofiske tanker.
Korais døde i Paris kort tid etter at det første bindet av selvbiografien ble publisert. I 1877 ble levningene av ham flyttet til Hellas.
Jubilee River
Jubilee River («Jubileumselven») er en kunstig elv som ble anlagt på slutten av 1990-årene og begynnelsen av 2000-tallet for å lede flomvann fra Themsen rundt Maidenhead, Windsor og Eton. Den er menneskeskapt, men ble laget slik at den ser ut som og oppfører seg som en naturlig elv. Den kan klassifiseres som en kanal, men regnes normalt som en elv. Den er 11,6 km lang og gjennomsnittlig 45 meter bred.
Langs bredden gir den et gunstig miljø for en variert fauna, som man håper kan erstatte noen av de områder langs Themsen som har gått tapt på grunn av urbanisering. Selv om elven har vært vellykket i henhold til målsetningen, hevder landsbybeboere langs elven at den har ført til økte oversvømmelser.
Aerolíneas Argentinas
Aerolíneas Argentinas er Argentinas største flyselskap, og det dominerer såvel nasjonal som internasjonal flytrafikk i Argentina. Selskapet ble grunnlagt i 1949 og dets IATA-kode er AR.
Aerolíneas Argentinas er Argentinas nasjonale flyselskap, og selskapet kontrollerer omkring 70 % av innenrikstrafikken og ca. 40 % av de internasjonale flygningene fra Ministro Pistarini internasjonale lufthavn (EZE) i Ezeiza, Buenos Aires. Aerolíneas Argentinas er sammen med LAN Airlines (Chile) de eneste latinamerikanske flyselskapene som flyr til Oseania.
Fra 2012 er Aerolíneas Argentinas medlem av SkyTeam.
Balangiga
Balangiga  er en kommune i provinsen Eastern Samar på Filippinene. Under folketellingen i 2000 kom man til et befolkningstall på 10 662 i 2 131 husstander.
Barangayer
Balangiga er inndelt i 13 barangayer per 30. september 2019.
Bygger’n
Bygger'n er en norsk, landsdekkende byggevarekjede med i overkant av 90 butikkmedlemmer fra Moi i sør til Vadsø i nord. (mai 2021)
Bygger'n-kjeden ble etablert i 1991 og eies av det trønderske konsernet E.A. Smith AS, der Arne Reinertsen er administrerende direktør. Kjedekontoret ligger i Trondheim.
Byggevarekjeden har slagordet "Du kan stole på fagfolk", og dekker et bredt spekteret av byggevarer, trelast, dører og vindu, kjøkken, bad, garderobe, verktøy, tak, gulv, hage. I tillegg fører mange i kjeden HIBA-hus, -hytte og -garasje.
E.A. Smith AS eier også Smith Stål og LSE Byggesystemer. Sistnevnte ble overtatt i 2020, og Bygger'n styrket da sin satsing på elementer og precut.
Katalase
Reaksjonen som katalyseres av katalase kan skrives: 2H2O2 → 2H2O + O2
Klassifisering
Katalase klassifiseres enzymologisk som en oksidoreduktase/peroksidase. Det har katalognummer EC 1.11.1.6 i den internasjonale enzymfortegnelsen (IUBMB EC).
Historie
Eksistensen i levende organismer av et stoff som nedbryter hydrogenperoksid ble først beskrevet i 1818 av Louis Jacques Thénard, kort tid etter at han oppdaget selve hydrogenperoksidet. Dette er muligens første gang en enzymkatalysert reaksjon er blitt tilskrevet et kjemisk stoff. I 1900 ga Oscar Loew dette stoffet navnet katalase, og han fant det i en rekke dyr og planter. Navnet katalase stammer fra katalyse, et ord som opprinnelig betydde nedbrytning.
I 1937 ble katalase fra storfelever isolert i krystallisert form av James B. Sumner. I 1969 ble hele aminosyresekvensen til dette storfe-enzymet bestemt. Endelig ble 3D-strukturen til proteinet publisert i 1981.
Virkningsmekanismen er ikke fullstendig kjent, men i 2007 kom en foreløpig beskrivelse av reaksjonsmekanismen i to trinn.
Struktur
Katalasemolekylet er en tetramer; hver av de fire polypeptidkjedene inneholder over 500 aminosyrer. I likhet med hemoglobin inneholder det i tillegg fire polysykliske heme-grupper med jernioner tilknyttet.
Aminosyresekvensen varierer ganske mye fra art til art, og som resultat av dette varierer  optimal pH mellom 4 og 11 (7 for human katalase). Også den optimale temperaturen varierer mellom ulike organismer; mens human katalase virker best ved 37°C, har katalase isolert fra den hypertermofile bakterien Pyrobaculum calidifontis et temperaturoptimum på 90°C.
Fysiologisk rolle
Enzymet inngår i organismens beskyttelse mot frie radikaler som ellers kan dannes fra hydrogenperoksid. Nedbrytningen av hydrogenperoksid til oksygengass ser ut til å være en nødvendig tilpasning til en oksygenholdig atmosfære, idet det finnes hos alle aerobe organismer. I hvilken grad katalase spiller en sentral rolle her er imidlertid et åpent spørsmål idet det er kjent tilfeller av såkalt akatalasi blant mennesker hvor katalasenivået er svært lavt, uten at disse menneskene ser ut til å vise alvorlige sykdomstegn. Det har derfor vært foreslått at de viktigste enzymene for å fjerne H2O2 i pattedyrceller er peroksiredoksiner heller enn katalase. Til støtte for denne teorien kan framføres at mus som er genetisk manipulert slik at de fullstendig mangler katalase framstår som fenotypisk normale.
Katalase kan også oksidere forskjellige giftige stoffer som formaldehyd, maursyre, fenoler og alkoholer. I denne prosessen bruker enzymet hydrogenperoksid som oksidasjonsmiddel etter denne generelle reaksjonslikningen:
Detaljene i reaksjonsmekanismen er ikke kjent, og det er uklart om denne avgiftningsmekanismen spiller noen vesentlig rolle for mennesker eller andre organismer.
Katalasetest
I bakteriologien brukes en katalasetest i klassifisering av bakterier, idet bakteriene inndeles i katalasepositive (for eksempel stafylokokker, Micrococcus og 'Pseudomonas) ) og katalasenegative (for eksempel streptokokker og mange melkesyrebakterier) . Testen utføres ved at en dråpe peroksidløsning dryppes over en koloni av den bakterien man vil teste. Hvis det dannes bobler av oksygengass, er reaksjonen positiv.
Hieroglyfmarihøne
Hieroglyfmarihøne (Coccinella hieroglyphica) er en av marihønene (Coccinellidae), en av de mange polyphage billene.
Utseende
Hieroglyfmarihøne er mellom 4 og 5 millimeter lang. Dekkvingene er orange eller brungule med flere mørke flekker, som mer eller mindre flyter sammen og danner et taggete bånd.
Levevis
Hieroglyfmarihøne finnes i tilknytning til lyngheier, ofte tallrikt på røsslyng, og kan påtreffes opptil 1200 moh. De lever ofte i grupper. Antall individer varierer fra år til år. Enkelte år kan den forekomme i masseforekomster.
De voksne (imago) finnes fra mai til oktober.
Utbredelse
I Europa finnes den nord til polarsirkelen, sør til det nordlige Italia og øst til Sibir, samt i Nord-Amerika.
Balangkayan
Balangkayan  er en kommune i provinsen Eastern Samar på Filippinene. Under folketellingen i 2000 kom man til et befolkningstall på 8 134 i 1 677 husstander.
Karl Jaspers
Karl Theodor Jaspers (født 23. februar 1883, død 26. februar 1969) var en tysk filosof og psykiater som har hatt stor innflytelse på moderne teologi, psykiatri og filosofi. Han regnes som en fremtredende representant for eksistensialismen. Jaspers var lærer og faderlig venn av Hannah Arendt. Hun skrev til Jaspers mens hun var tilstede under rettssaken mot Adolf Eichmann i Jerusalem i 1961. Etter Nürnbergprosessen formulerte Karl Jaspers begrepet forbryterstaten (tysk: Verbrecherstaat) i tilfeller der staten selv er den ledende gjerningspersonen snarere enn håndhever av lov og orden.
Xinfu
Xinfu kan være
Detlev Karsten Rohwedder
Detlev Karsten Rohwedder (født 16. oktober 1932 i Gotha, død 1. april 1991 i Düsseldorf) var en tysk politiker (SPD) og næringslivsleder.
Mellom 1969 og 1978 var han statssekretær i den føderale regjeringen. I 1979 ble han sjef for stålindustrikonsernet Hoesch i Dortmund. Der kjøpte han Hoesch-konsernet løs fra det nederlandske selskapet Hoogovens, som hadde fusjonert med Hoesch i 1973.
I juli 1990 ble han av regjeringen de Maizière utnevnt til formann for Treuhandanstalt, organisasjonen som hadde ansvaret for privatisering av DDRs tidligere folkeeiendom.
Den 1. april 1991 ble Rohwedder myrdet i sitt hjem i Düsseldorf. Mordet ble aldri oppklart, men pressen mottok et tilståelsesbrev angivelig sendt av den venstreekstremistiske terrororganisasjonen Rote Armee Fraktion (RAF). Han ble bisatt ved en stor statsakt den 10. april samme år.
Xinfu (Fushun)
Xinfu (kinesisk: 新抚区; pinyin: Xīnfǔ Qū) er et bydistrikt i byprefekturet Fushun i provinsen Liaoning i Folkerepublikken Kina. Det har et areal på 30 km² og ca. 290 000 innbyggere (2004).
MS «Rigel III»
MS «Rigel III» er en bilferge som eies av det hellasbaserte fergeselskapet Ventouris Ferries, og drives med deres tjenester ruten mellom Bari i Italia og Durres i Albania. Hun ble bygget i 1979 som «Turella» av Wärtsilä Åbo verft i Finland for SF Linje og for bruk i Viking Lines trafikk. I 1988 ble hun solgt til Stena Line, og blir omdøpt til «Stena Nordica». I 1996 ble hun overført til Lion Ferry og ble omdøpt til «Lion King». I 1998 ble hun solgt til Tallink og omdøpt «Fantaasia». Som «Fantaasia» seilte hun også på kontrakt for Algérie Ferries, Comanav og Kystlink i årene 2005-2008. Etter slutten av hennes charter til Kystlink i 2008 kjøpte det sistnevnte selskap henne, og omdøpte henne «Kongshavn». Etter at Kystlink gikk konkurs i slutten av 2008 gikk hun i opplag inntil hun ble solgt til Blue Line International i 2010 hvor hun gikk i rute mellom Split i Kroatia og Ancona i Italia, de eide henne frem til Ventouris Ferries fra Hellas kjøpte henne i 2017.
Mikronasjon
En mikronasjon er en enhet som minner om en selvstendig stat, men som normalt bare eksisterer på papiret, på internett eller i noens tanker. Noen av mikronasjonene har klart å etablere seg slik at de opptrer som en nasjon utad, uten å være anerkjent av verdenssamfunnet. Det er et vanlig kjennetegn at de opptrer med avvikende strukturer fra andre samfunn, enten med strukturer som er utdatert ellers i verden, med utopiske strukturer eller med en ideologisk motivert struktur.
Begrepet oppsto i 1990-årene for å beskrive de flere tusen nasjonsligenende enhetene som har oppstått. Noen har røtter tilbake til det 19. århundre, men de fleste er av nyere dato. Flere av dem eksisterer kun innenfor internett og ikke som geografiske enheter, og disse kalles ofte kybernasjoner eller online-nasjoner
Blant de som støtter mikronasjoners eksistens brukes ofte begrepet makronasjon om anerkjente, selvstendige stater.
Kjennetegn
Det er noen trekk som er vanlige blant mikronasjonene, men alle må ikke være tilstede for at en enhet skal falle inn under definisjonen.
Disse kjennetegnene skiller mikronasjoner fra andre typer småsamfunn som organiserer seg utenfor den rådende samfunnsstruktur, men som ikke streber etter selvstendighet.
Eksempler på mikronasjoner
Man deler gjerne inn i seks typer mikronasjoner:
Sosiale, økonomiske eller politiske simulasjoner
Eksempler:
Øvelser i personlig underholdning eller selvforherligelse
Det finnes flere tusen mikronasjoner i denne kategorien, som er langt den mest vanlige. De eksisterer for moro skyld, gjerne som unge menns fantasiprosjekter. Kjennetegn er at de har få medlemmer, gjerne er internettbaserte og normalt bare eksisterer i noen måneder før deltagerne går lei. De har gjerne flotte titler og symboler. Enkelte erklærer krig mot og har diplomatiske forbindelser med andre mikronasjoner, da gjerne utført som et slags spill mellom enhetene over internett. Flere hevder å ha sitt territorium på fantasikontinenter eller på andre planeter.
Eksempler:
Øvelser i fantasi eller kreativ fiksjon
Mikronasjoner av denne typen er gjerne kunstneriske prosjekter som gir utløp for skapertrang, gjerne på internett. Eksempler:
Redskaper for fremme av en ideologisk agenda
Denne typen mikronasjoner er knyttet til en politiske eller sosial agenda. Noen av dem har et aktivt forhold til media, og er blant de som mest aktivt krever å bli anerkjent som selvstendige nasjoner.
Eksempler:
Enheter opprettet i hensikt å bedrive svindel
Flere mikronasjoner har blitt oppdrettet for å drive svindel, særlig gjennom ulovlige pengeoverføringer og hvitvask av penger fra kriminelle aktiviteter.
Eksempler:
Historiske uregelmessigheter og aspirerende nasjoner
Noen få mikronasjoner er basert på historiske uregelmessigheter eller eksentriske tolkninger av lovtekster og internasjonale avtaler. Disse er, i likhet med de ideologiske mikronasjonene, blant de som er mest aktive med å kreve selvstendighet. Hvor mye alvor som ligger i dette varierer, fra å virkelig mene at man har rett til selvstendighet, til å være rene PR-stunt. De kan ha gode inntekter fra salg av f.eks. frimerker. Nasjonene de ligger i tolerer dem ofte som morsomme innslag, men aksepterer sjelden dokumenter utstedt der.
Eksempler:
Matematikkens historie
Matematikkens historie går flere tusen år tilbake i tid, lenge før ordet matematikk oppstod. Ordet «matematikk» kommer fra gresk μάθημα (máthema) som betyr vitenskap, kunnskap eller læring, og μαθηματικός (mathematikós) betyr «glad i å lære». I dag gjelder begrepet en bestemt kunnskapsgren – et deduktivt studium av antall, struktur, rom og endring.
1868 Thersites
1868 Thersites er en gresk jupitertrojan og ligg i L4-lagrangepunktet til Jupiter. Den ble oppdaget 24. september 1960 av Cornelis Johannes van Houten, Ingrid van Houten-Groeneveld og Tom Gehrels ved Palomar Observatory i San Diego County i California.
Matematikkens historie
Lenge før matematikk utviklet seg som eget kunnskapsområde har menneskene vært opptatt av antall, strukturer, former og figurer, lokalisering i rommet og andre emner knyttet til matematikk. Den mest fundamentale matematiske prosessen er telling, så det er naturlig å starte matematikkens historie med tall og tallsystemer. Tidlig ble det også behov for å kunne måle og veie, og å kunne sammenligne ulike størrelser. Fra primitiv telling og måling har matematikk gradvis utviklet seg til mer og mer generelle og abstrakte idéer og teorier.
De eldste matematiske tekstene vi kjenner stammer fra det gamle Mesopotamia, fra omkring 1800 f.Kr., og fra det gamle Egypt, fra omkring 1650 f.Kr. Også i India har man funnet gamle matematiske tekster, fra mellom 800 og 500 f.Kr. De eldste tekstene omtaler problemstillinger og metoder i aritmetikk og geometri, og i alle tre landområdene har en hatt kjennskap til det som i dag omtales som Pytagoras’ læresetning. Fra Kina kjenner vi svært gamle matematiske tekster.
Grunnen for matematikk som eget fagområde ble lagt i antikkens Hellas. I det 6. århundre før Kristus blandet Pytagoras og hans disipler matematikk, musikk og mystisisme, i en skole der kunnskap om tall og geometri sto sentralt. Euklid levde i Alexandria omkring 300 før Kristus, og Euklids Elementer ble med sin aksiomatiske tilnærmingsmåte en viktig lærebok i flere tusen år. Også Arkimedes (født ca 287 f.Kr.) skulle få stor betydning for senere vitenskap i middelalderen. Kunnskap om gresk matematikk ble for en stor del glemt i Europa, men ble tatt vare på og videreutviklet i den muslimske verden, i Arabia og Persia. I middelalderen ble arabiske tekster oversatt til latin, og disse oversettelsene formidlet kunnskap om både gresk, arabisk og indisk matematikk til Europa. Ikke minst viktig var introduksjonen av de hindu-arabiske tallene til Europa, på 1200-tallet.
Sentralt i utviklingen på 1700-tallet sto innføringen av analytisk geometri av René Descartes (1596–1650) og Pierre de Fermat (1607–1665). En milepæl var også etableringen av differensial- og integralregning, der grunnlaget ble lagt av Gottfried Leibniz (1646–1716) og Isaac Newton (1642–1726). Funksjonsbegrepet vokste fram fra studiet av geometriske kurver og ligninger. En gradvis standardisering av matematisk notasjon ble nå etablert, ikke minst påvirket av arbeidene til Leibniz og Leonhard Euler (1707–1783).
Studiet av algebraiske ligninger hadde på 1600-tallet ført til innføring av komplekse tall, et viktig steg i en prosess der matematiske størrelser ble mer og mer abstrakte. Bruken av denne formen for tall tok for alvor fatt med arbeidene til Leonhard Euler og med etablering av kompleks funksjonsanalyse, av Augustin Louis Cauchy (1789–1857). Carl Friedrich Gauss (1777–1855), kanskje den største matematikeren noensinne, beviste blant annet fundamentalteoremet i algebra, om eksistensen av komplekse røtter i en polynomligning.
Oppdagelsen av at det er mulig å definere ikke-euklidske geometrier fikk mange til å se på grunnlaget for matematikk med nye øyne. Også utforskning av patologiske funksjoner viste at mange intuitive begrep trengte en tydeligere klargjøring. På 1800- og 1900-tallet arbeidet mange matematikere med å etablere et stringent grunnlag for matematikken. Karl Weierstrass (1815–1897) var sentral i prosessen med å klargjøre skillet mellom geometri og algebra, i en prosess som i ettertiden er kalt «aritmetrisering av analysen». Mengdelæren, innført av Georg Cantor (1845–1918), la grunnlaget for en ny uttrykksmåte, som i dag brukes i nær sagt alle deler av matematikk. Studiet av matematiske strukturer, som grupper, metriske rom og vektorrom, var viktig for utviklingen av abstrakt algebra.
David Hilbert (1862–1943) formulerte i 1900 en liste på 23 uløste matematiske problem, en liste som fikk stor innflytelse på utviklingen i nyere matematikk. En av utfordringene var å bevise at aritmetikkens aksiomer er konsistente. Idealbildet av et fullkomment matematisk system fikk imidlertid flere skudd for baugen på 1900-tallet, ikke minst da Kurt Gödel (1906–1978) viste at det ikke er mulig å definere et formelt aksiomatisk system som grunnlag for hele matematikken.
I nyere tid har det oppstått mange nye retninger i matematikk, for eksempel numerisk analyse, stimulert av utviklingen av datamaskiner. Matematikken fortsetter å utvikle seg både i bredden og dybden, og faget er i dag så omfattende at det er umulig for en matematiker å ha oversikt over alt.
Forhistorisk matematikk
Opphavet til matematikk ligger i menneskets behov for å kunne telle, å kunne måle og å kunne beskrive størrelse og form. Alt i tidlige samler- og jeger-samfunn har det vært viktig å kunne formidle antall, for eksempel antall dyr og antall fiender. Strukturen i flere språk kan indikere at de første former for primitiv telling har vært basert på et skille mellom «en», «to» og «mange». Innsikten om at to steiner og to fisk har noe felles, representerer en første form for abstraksjon som er fundamental i matematikk.
Naturlig nok har kroppen lenge vært brukt som hjelpemiddel, og alt Aristoteles bemerket at telling basert på fem og ti er en direkte konsekvens av antall fingrer og tær. Det engelske ordet «digit» for tall har opphav i det latinske «digitus», som betyr «finger». Også mange navn på primitive måleenheter viser opphav i kroppen, for eksempel knyttet til hånd-, fot- og armlengde.
Balkanforbundet
Balkanforbundet var en militærallianse inngått i 1912 mellom Bulgaria, Hellas, Montenegro og Serbia.
Opprinnelig var alliansen rettet mot Østerrike-Ungarns maktambisjoner på Balkan; alliansen ble derimot snart rettet mot Det osmanske rike.
Inspirert av italienernes seier over tyrkerne erklærte forbundet Tyrkia krig i 1912, og kom seirende ut av den første balkankrig. Forbundet gikk i oppløsning under den andre balkankrig i 1913, grunnet uenigheter om fordelingen av landområdene avstått av Tyrkia i 1912.
Askøyværingen
Askøyværingen er en lokalavis som kom ut første gang 3. oktober 1978, og gis ut i Askøy i Vestland. Avisen kommer ut ukentlig. Redaktør er Marit Kalgraf og ansvarlig redaktør er Terje Olsen. Avisens redaksjon er samlokalisert med lokalavisen for Sotra, VestNytt, i egne lokaler på Straume i Øygarden kommune.
Opplag
Bekreftede netto opplagstall fra Mediebedriftenes Landsforening:
Matematikkens historie
Forhistorisk matematikk
Primitiv telling har vært basert på å risse inn streker og kanskje også ved å sammenligne med et antall pinner, steiner og lignende. En nødvendig forutsetning for matematikkens utvikling var skrivekunsten, som gjorde at en kunne skrive tall og relasjoner mellom tallene på en systematisk måte.
De første jordbrukssamfunnene utviklet seg rundt de store elvene Nilen, Eufrat og Tigris, Indus, Chang Jang og Huang He, og disse samfunnene trengte former for matematisk kunnskap for å kunne fungere. Det er derfor naturlig at vi fra disse samfunnene har de første systematiske nedtegnelsene av matematisk kunnskap. Først og fremst måtte en ha en godt utviklet kalender, slik at en kunne vite når det er tid for å så og høste. For å kunne lage en kalender, trengtes foruten kunnskap om tall og aritmetikk, omfattende astronomiske kunnskaper. Kunnskaper innenfor astronomi utvikles gjennom matematiske beregninger. Et jordbrukssamfunn har også behov for å kunne utføre landmåling, slik at en kan fordele landområdene mellom bøndene. Landmåling krever geometrisk kunnskap, og ordet «geometri» betyr da også landmåling. Det var behov for å kartlegge og beregne regelmessige elveflommer, slik at en kunne sikre seg mot for store tap av avling og menneskeliv. Etter en flom måtte en ofte måle opp bøndenes landområder på nytt, for flommene medførte gjerne endringer i landskapet. Historiske kilder viser at alle sivilisasjoner har utviklet matematisk kunnskap for å løse praktiske problemer, i forbindelse med bokføring, astronomi, jordbruk og konstruksjon.
Matematikk i oldtidens Egypt (ca. 1850–600 f.Kr.)
Fram til forskerne klarte å tyde de babylonske leirtavlene, var Egypt den rikeste kilden man hadde til kunnskap om matematikk i oldtiden. De eldste funnene av skrevne tall er fra ca 3300 f.Kr., i form av hieroglyfer hogd i ben, sten og metall. Egypterne brukte et titallsystem, men en har også funnet spor av system basert på 5, 12, 20 og 60. Tallsystemet hadde symboler for 1, 10, 100, 1,000, 10,000, 100,000 og 1,000,000. Det eldste systemet var rent additivt, det vil si at et tall kunne leses som summen av flere symboler plassert ved siden av hverandre. Etter hvert ble systemet også multiplikativt, slik at for eksempel tallet 120,000 kunne skrives med to symbol, som 120 og 100 plassert ved siden av hverandre.
Egypterne hadde en kalender der året var delt inn i 12 måneder, hver på 30 dager. I tillegg hadde en fem festdager, slik at året var 365 dager. Også konstruksjon og plassering av pyramidene vitner om at egypterne hadde et høyt utviklet system for telling og måling. For å kunne lage konstant helning på pyramidesidene hadde en for eksempel laget seg et mål tilsvarende dagens cotangens.
Rhind-papyrusen beskriver også praktiske geometriske problem knyttet til beregning av areal og volum. I ett av problemene hevdes det at arealet av en sirkel med diameter 9 enheter er det samme som en firkant med sidekant 8 enheter. Dette gir et uttrykk for π svarende til. Det er ikke funnet bevis for at egypterne kjente til den pytagoreiske læresetningen, selv om Berlin-papyrusen kan indikere en form for kjennskap.