cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Odin
Tidfestelse
I 2020 ble det funnet en gullskatt ved Vindelev nord for Jelling i Jylland («Vindelev-funnet»). Den inneholdt blant annet brakteater fra tidlig 400-tall. I mars 2023 var gjennomgangen av funnet kommet så langt at runer på en brakteat med portrett av en stormann, kunne tolkes som «Han er Odins mann». Det betyr at dyrkelse av gudene fra norrøn mytologi var etablert alt i starten av 400-tallet, 150 år før tidligere antatt.
Valhall
Odin styrer i Valhall. Veggene er lagd av spyd, og taket av skjold. Valhall har 540 porter, som alle er så brede at 800 einherjere kan gå gjennom dem. Her samles alle som har falt i kamp, og fortsetter striden her. Imidlertid er det slik at alle som dør når de slåss her, kommer til live igjen, og kan spise og drikke videre.
Maten får de fra galten Særimne. Den blir spist hver dag, men om kvelden er den like hel igjen. Kokken her heter Andrimne, og kjelen Eldrimne. Geita Heidrun fyller et kar med mjød hver dag, det er rikelig til alle. Odin selv drikker bare vin, det er både mat og drikke for ham. Det er valkyriene Hrist og Mist som bringer Odin hans drikkehorn.
Geiten Heidrun og hjorten Eiktyrne står på Valhalls tak og eter bladene fra verdenstreet Yggdrasil.
Odins kunnskap
Som gud for kunnskap og visdom vant han sin kunnskap ved å ofre det ene øyet sitt for å få drikke av kunnskapens brønn (Mimes brønn). Odin er derfor enøyd. Dette gjorde han for å forstå den verden han hadde skapt. Mime ble senere halshugd, og Odin har siden brukt hodet hans til å rådføre seg med.
Men en dag fortvilte han over alt han fremdeles ikke visste og forstod. Han måtte ut i verden og øke sin kunnskap. Han stakk spydet sitt i siden på seg for å lære om smerte. Han klatret opp i Yggdrasil og hang der i ni døgn, halvt død, halvt levende. Da åpenbarte verdens hemmeligheter seg for ham, og Odin kunne reise tilbake klokere enn før.
Odins dyr
Hesten hans, Sleipner, har åtte ben. Ingen hest i verden løper like fort som Sleipner som løper til lands, til vanns, gjennom fjell og i lufta.
På hver skulder har Odin en ravn, henholdsvis Hugin og Munin («Tanken» og «Minnet»). De ser hver eneste bevegelse nede på jorden og hører hver eneste lille lyd. Ingenting kan holdes skjult for Hugin og Munin.
Han har to ulver, Gere og Freke. Begge navnene betyr «grisk»/«grådig».
Han eier også grisen Særimne som metter alle i Vallhall. Hver dag slaktes og spises han, for å gjenoppstå til neste dags servering.
Odins tilnavn
Odin hadde mange navn som gjenspeiler hans mange egenskaper og ferdigheter. Han var hamløper og kunne omskape seg til hva det skulle være.
Allfader («alle æsers far»), Arnhovde, Atrid, Audun, Bileyg (Biløyd), Bivlinde, Båleyg (Bål-øyd), Bolverk, Brun/Brune, Dresvarp, Farmatyr, Gaut, Herjan, Hrosshårsgråne (hross = hest), Hvatmod, Hvedrung, Hærglad, Hærblinde, Hå/Høy, Ialk, Jevnhå (Den Jevnhøye), Jolner, Kjalar, Langskjegg, Launding, Møttul, Njot, Olg, Ölur, Ome, Oske, Ovner, Rane, Ravnguden, Roptaty (Hroptatýr), Rosterus (hos Saxo, trolig = Hroptr), Sann/Sannetal, Seierfar, Sidhatt, Sidskjegg, Sige, Sigder, Siggaut, Sigmund, Sigtrygg, Skilfing, Skjoldvall, Svalner, Svavner, Svidrer, Svidur, Svipal, Tud, Tund/Tunn, Tekk, Tror, Trasar, Tveblinde, Tvegge, Ud, Vak/Vakr, Valfader («far til alle falne i kamp»), Valdr Galga, Vegtam, Vidrimmer, Vidur, Vodin, Våvud, Ygg/Yggr (= den skrekkelige), Yggjung, Yjung.
Vær der for meg – om ungdom, død og sorg
Vær der for meg er en norsk «beretningsbok» om sorg, bygd opp av fortellingene til tolv ungdommer som alle har mistet minst én person som stod dem nær. Hver av fortellingene omhandler et bestemt emne, som ensomhet, tap av flere venner på én gang, eller hvordan det kan være sårende å ikke bli tatt på alvor. Boken er redigert av frilansjournalist Unni Ranheim og ble utgitt i 2002.
Bokens yngste bidragsyter var 13 år gammel da boken ble utgitt, mens eldste bidragsyter var i tjueårene.
Priser
Boken vant i 2003 diplom fra GRAFILL i konkurransen Årets vakreste bøker. Boken deltok i klassen Fakta- og Oppslagsbøker i kategorien Barne- og ungdomslitteratur.
Pony Canyon
Pony Canyon (株式会社ポニーキャニオン, Kabushiki kaisha Ponī Kyanion) er et stort japansk multimediaselskap opprettet i 1966, som utgir musikk, videoer og videospill.
De er en del av Japanese Media Group, Fujisankei Communications Group, og har hovedkvarter i Tokyo, og kontorer i Malaysia, Sør-Korea og Hongkong. De har ca. 360 ansatte. De eier også plateselskapet Flight Master.
Slogen
Fottur
Slogen er en av de mest besøkte fjelltoppene i Sunnmørsalpene og har blitt beskrevet i vakre ordelag:
Toppen kan nås fra forskjellige startpunkter, men de vanligste er:
De siste 360 høydemeterne til toppen er lik for alle rutene. Slogråsa og rutene via Patchellhytta og Langesæterdalen møtes på cirka 1200 moh. De siste 100 meterne er brattest, men er ikke regnet som utsatte eller luftige. Slogen skal kunne bestiges av de fleste som er litt fjellvante.
Vågan (Lenvik)
Vågan er ei bygd i Lenvik kommune, Troms. Bygda ligger ved Laksfjorden på Senja, en mil sør for tettstedet Silsand. Like over fjorden i nord ser man så godt som hele byen Finnsnes. Vågan ligger ved fylkesvei 227, som går fra krysset mot fylkesvei 860, innerst i Laksfjorden i vest, og fortsetter fra Vågan til Russevåg og Solberg.
Vågan ligger ved Klauvneset, bare noen kilometer fra det gamle handelsstedet Klauva, hvor det er en rekke hustufter som vitner om en svunnen storhetstid. Det er også et lite gravsted på stedet. Klauva hadde sine glansdager på 1800-tallet, men har nå vært fraflyttet i en årrekke. Det er ikke veiforbindelse dit, men stedet er et populært utfluktsmål sjøveien.
Grunnkrets
Vågan tilhører Vågan/Vassjord grunnkrets, som omfatter stort sett hele strekningen langs sørsiden av Laksfjorden. I tillegg til Vågan hører også Vassjorda, samt et nyere byggefelt i Laksfjord til grunnkretsen. Vågan/Vassjord er en del av Silsandområdet delområde. Areal: 10,77 km².
Innbyggertall:
Andrássy-Universität
Andrássy-Universität (kort: AUB) (fullstendig navn: Andrássy Gyula tyskspråklig universitet Budapest / Andrássy Gyula German Speaking University Budapest / Andrássy Gyula Deutschsprachige Universität Budapest) er et privat universitet i Budapest, hovedstaden i Ungarn. Det ble grunnlagt i 2001 og er det eneste helt tyskspråklige universitetet utenfor de tysktalende landene. Som europeisk universitet i Ungarn blir det støttet av fem partnerstater (Østerrike, Baden-Württemberg, Bayern, Tyskland, Ungarn), i tillegg også Sveits og den autonome regionen Trentino-Syd-Tirol.
Historie
Idéen om grunnleggelsen av AUB går tilbake til “Den Ulm Deklarasjon” fra 22. februar 2001. Statsministerne i Ungarn, Østerrike, Baden-Württemberg og Bayern kom til en avtale i løpet av et toppmøte i Ulm om å stifte et tyskspråklig universitet i Budapest. På denne måten ble hjørnesteinen lagt for et multinasjonalt fellesskapsprosjekt. Tanken var åpne for den planlagte utvidelsen av Den europeiske union. Det ble et bidrag til integrasjonsprosessen av Sentral-Europa-området til Den europeiske union, som har blitt fortsatt fram til i dag.
I juni 2001 fikk AUB statlig anerkjennelse av det ungarske parlamentet. Ett år senere begynte universitetets undervisning.
Med navnet “Andrássy Gyula Tyskspråklig Universitet Budapest“ plasserte grunnleggerne institusjonen og dens framtidsrolle i den historisk-tradisjonelle slektslinjen av Sentral-Europa. Universitetets navnebror, Greve Gyula Andrássy (1823-1890), var en aktiv deltaker av revolusjonen i 1848/49, fra 1867 til 1871 ungarsk statsminister, og til slutt – inntil hans oppsigelse i 1879 – utenriksminister av det kongelige monarkiet Østerrike-Ungarn. Han var aktiv talsmann for kompromisset mellom Østerrike-Ungarn, som var knyttet til grunnleggelsen av Dobbeltmonarkiet. Han var engasjert i forfremmelsen av forståelsen mellom nasjoner, og gjennom hans usedvanlige bestrebelsene for et tett samarbeide av de sentraleuropeiske statene, blir han husket som en av de mest fremtredende diplomatene av 1800-tallet.
AUB var det første universitetet utenfor Tyskland som ble akkreditert i samsvar med tyske regler og vilkår. Med sitt kvalitetssikringssystem sertifisert av den “evalag” evalueringsbyrå fra Baden-Württemberg, garanterer universitetet de best mulige studie- og undervisningsforutsetningene. Universitetet var det femte i Ungarn som ble opptatt i fortreffelighetsprogrammet av de ungarske universitetene, og ble således tildelt tittelen “Universitet av Nasjonal Fortreffelighet”.
Studietilbud
Mastergradsprogrammer (tyskspråklig):
Forskerutdanning (PH. D.):
AUBs tyskspråklige, tverrfaglige forskerutdanningsprogram (PH. D.) tilbyr doktorgradskurs innenfor fire gjenstander under retningslinjen “Sentral-Europas framtid i Den europeiske union”:
Bygning
Setet til AUB ligger i det historiske Festetics-paléet, som ble bygget av den ungarske arkitekten, Miklós Ybl, for den ungarske statsmannen, György Festetics. Bygningen ligger i senteret av byen, i nærheten av det ungarske nasjonalmuseet i Budapest.
Tolentino-traktaten
Tolentino-traktaten av 19. februar 1797 var den fredsavtale som pave Pius VI ble tvunget til å undertegne etter den seierrike franske invasjon i Nord-Italia i 1796–1797. Den førte til en oppstykking av Kirkestaten som ble delt mellom Østerrike, kongedømmet Napoli og (en mindre del) den nyopprettede franske klientstat Den cisalpinske republikk.
La Guajira
La Guajira er et departement nordøst i Colombia som grenser til nabodepartementene Cesar og Magdalena samt til Venezuela og Atlanterhavet. Departementshovedstaden heter Riohacha.
Tolentino-traktaten
Paven måtte avstå Avignon, Venaissin, Bologna, Ferrara og Romagna (som ble utropt til Den anconitanske republikk) og betale 15 millioner franc i krigsreparasjoner, og overlevere en rekke kunstskatter.
Etterspill
Under et forsøk på å bringe revolusjonen til Roma ble den franske general Mathurin-Léonard Duphot skutt og drept, hvorpå franskmennene okkuperte Roma den 10. februar 1798 og utropte Den romerske republikk fem dager etter. Fordi paven nektet å underkaste seg det franske styre, ble han tatt til fange og ført fra Roma om natten den 20. februar.
Bevart grevskap (Wales)
Et bevart grevskap er et seremonielt område i Wales. Det finnes åtte slike områder, som er basert på 1974-grensene for de administrative grevskapene.
I 1996 (etter lov om lokalstyre i Wales av 1994) ble de åtte administrative grevskapene i Wales avskaffet, og erstattet av bevarte grevskap. Disse følger nesten nøyaktig 1974-grensene.
Hvert av grevskapene omfatter fra ett til fem administrative områder. Med unntak av Powys, som bare har ett område, fungerer de kun som seremonielle grevskap som omfatter flere grevskapsdistrikter og byer som hver for seg styres som enhetlige myndigheter.
De bevarte grevskapene med deres administrative områder er:
Stormo
Stormo (Stormoen) er et sted og en grunnkrets i Senja kommune, Troms og Finnmark. Grenda ligger på en haug innerst i Laksfjorden på Senja, ca. 5 km sørøst for Silsand. Like nedenfor Stormoen passerer fylkesvei 860. Ved Sjøfossen, 300 meter nordover, ligger veikrysset hvor Fv 227 tar av fra fylkesvei 860 østover mot Vågan og Russevåg. Fra Jonsgård, 300 meter sør for Stormoen, går en kommunal vei vestover mot bygdene Bryggerhaug og Torsmoen.
Grunnkrets
Innbyggertall:
Hisila Yami
Hisila Yami, som også bruker partinavnet Parvati, (født 25. juni 1959 i Gorkha) er den mest kjente kvinnelige lederen i NKP (Maobadi).
Hun er en av ganske få kjente kvinner som er kommunistisk leder i Nepal. Hun er med i politbyrået i maoistpartiet, har vært president for partiets kvinneorganisasjon All Nepal Womens Association (Revolutionary), og er også kjent internasjonalt for artikler om kvinnefrigjøring.
Bakgrunn
Yamis familie kommer opprinnelig fra Kathmandu og tilhører newar-nasjonaliteten, som historisk har dominert Kathmandudalen.
Hun har eksamen som arkitekt fra Universitetet i Newcastle og the School of Planning and Architecture i Delhi, India, i 1982. Hun var lærer i arkitektur ved Pulchok tekniske høyskole fra 1983 til hun gikk under jorda i 1996.
Hun blei politisk aktiv som student i India, der hun blei medlem av All Nepal Indian Students Assosiation (Det All-Nepalske Indiske Studentforbund):
Under det store demokratiopprøret Jana Andolan 1990 mot det monarkistiske diktaturet, var hun en kjent leder.
Det blei utstedt arrestordre mot henne og hjemmet hennes blei raidet av politiet,  etter at tilhengere av kvinneorganisaskonen ANWA (All Nepalese Women's Association, Det All-Nepalske Kvinneforbundet)  blei anklaga for å ha steina dronningas bil.
8. mars 1990 var hun en av talerne på et stort kvinnemøte i Kathmandu, der kvinner demonstrerte mot den reaksjonære volden med svarte armbind og svarte flagg og diskuterte kvinners ansvar og rolle i kampen for å forandre samfunnet.
I NKP(Maobadi) har hun bl.a. vært nestleder for partiets internasjonale utvalg.
Kvinnepolitikk
Hun er maoistenes mest profilerte kvinnepolitiker. I en periode ledet hun maoistpartiets Kvinneforbund, som skal ha har over 2 millioner medlemmer.
Nepal topper statistikker over kvinneundertrykking i Sør-Asia. Levealderen var opp til nylig 2 1/2 år  lavere for kvinner enn for menn. Barnedødeligheten er høyest i Sørøst-Asia, og svært mange kvinner dør i barselsseng. Undersøkelser fra åsdistriktene viser at menns daglige arbeidstid er 9 – 10 timer, kvinners 16. Veldig mange unge kvinner og barn selges til prostitusjon i India. Voldtekt er ei vanlig form for terror politiet bruker mot fattigfolk og opposisjonelle. Legalt har kvinner fortsatt ikke samme arverett som menn, osv.
Ifølge Yami er 1/3 av maoistsoldatene kvinner. Det finnes også reine kvinneavdelinger.
(NKP(maobadi)s partileder Prachanda sier at partiet gjorde en feil ved å ikke legge større vekt på kvinnespørsmål før maoistene starta opprøret i 1996. NKP(m) har gjort det til ei hovedlinje å ta opp undertrykkinga av nasjonale minoriteter, lavkaster og kvinner, og rekruttere dem til opprøret.)
Hisila Yami er forfatter av flere artikler  om kvinnespørsmål i revolusjonen og folkehæren i Nepal, som har blitt oversatt til  mange språk. Hun kritiserer bl.a. at ikke flere kvinner kommer i ledelsen for den revolusjonære kampen på alle nivåer, og diskuterer problemer i den revolusjonære bevegelsen som hindrer det.
Partikonflikten 2005 og etterpå
Under den åpne konflikten mellom partilederne Prachanda og Baburam Bhattarai våren 2005, blei Yami, i likhet med Bhattarai og Dinanath Sharma, fratatt alle verv i partiet og internert. I juli samme år fikk hun og de andre igjen postene sine i ledelsen.
Arnold Josiah Ford
Arnold Josiah Ford (født 23. april 1877 på Barbados, død 16. september 1935 i Etiopia) var en rabbiner fra USA, og den første fargede rabbineren og lederen for afroamerikanske jøder.
Hisila Yami
Partikonflikten 2005 og etterpå
Etter at NKP(M) blei legalt i slutten av april 2006 har hun stått fram som talsperson for partiet i samband med initiativer i Kathmandudalen. Det kan virke som om hun har som særskilt oppgave å jobbe med newari-spørsmål.
Arnold Josiah Ford
Han var musikkutdannet og arbeidet først i British Navy. Fra 1910 bodde han i Harlem, New York, hvor han fra 1917 ble inspirert av Marcus Garvey, og hans Universal Negro Improvement Association. Ford var uenig med Garvey i trosspørsmål: Garvey holdt på kristendommen mens Ford valgt jødedommen, men begge var ideologer innenfor svart nasjonalisme. Ford hadde en sentral rolle i UNIA som musiker, komponist og sangforfatter. Sammen med Benjamin E. Burrell skrev han i 1920 «Den universelle etiopiske hymne» (The Universal Ethiopian Anthem). Hymnen synges i dag av både kristne, jødiske, islamske og rastafarianske grupper.
Hisila Yami
Partikonflikten 2005 og etterpå
15. januar 2007 blei hun representant for NKP(M) i det nye overgangsparlamentet.
1. april samme år blei hun en av partiets 5 representanter i Nepals overgangsregjering. Der blei hun minister for offentlige arbeider og planlegging, noe hennes bakgrunn som anerkjent arkitekt og allsidige organisatoriske og politiske erfaring gjør henne høyt kvalifisert for.
Arnold Josiah Ford
I 1924 åpnet han synagogen Beth B’nai Abraham. Han var en inspirasjon for Wentworth Arthur Matthew og andre etterfølgere. I 1930 ledet han et lite følge av svarte jøder som reiste til Etiopia for å delta i kroningen av keiser Haile Selassie. Gruppen kjøpte land i Etiopia og etablerte en koloni der.
Hisila Yami
Familie
Hisila Yami er gift med Baburam Bhattarai. De har dattera Manavi Yami. Et annet barn døde kort tid etter fødselen.
Ei anna søster, Timila Yami, er leder av arkitektfirmaet Design Co. Pvt. Ltd.
Ytre Hebridene
Ytre Hebridene (skotsk gælisk: Na h-Eileanan Siar eller Na h-Eileanan an Iar, engelsk: Western Isles / Outer Hebrides), skotsk: Waster Isles) er en øygruppe utenfor Skottlands vestkyst, og en av Skottlands regioner og et stattholderskap. De er del av øygruppen Hebridene, som også består av Indre Hebridene. Administrasjonssenteret er Stornoway (Steòrnabhagh). Unikt blant de skotske regionene er det det gæliske navnet som er hovedform. Skotsk gælisk er det dominerende talespråket, selv om engelsktalende på noen få områder utgjør et flertall.
Det er mange viktige forhistoriske strukturer på Ytre Hebridene, mange som er eldre enn de første skriftlige referanser til øyene av gresk og romerske skribenter. Hebridene ble en del av det norrøne kongeriket Suðreyjar, som besto av to deler, Sodor og Norðr, det vil si nordøyene og sørøyene. Det ble hetende kongedømmet Mann og Øyene og varte i rundt 400 år, fram til overherredømmet over Ytre Hebridene ble overført til kongeriket Skottland med Perthtraktaten i 1266. Kontrollen over øyene ble deretter holdt av klanhøvdinger, hvor de fremst var klanene MacLeod, MacDonald, Mackenzie og MacNeil. Highland Clearance eller utrenskningen av Høylandet på 1800-tallet hadde en ødeleggende effekt på mange samfunn, og det er kun i de siste årene at befolkningstallet opphørt å gå tilbake. Mye av landet er nå under lokal kontroll, og kommersiell aktivitet er basert på turisme, landbruk, fiske, håndverk og veving.
Transport over havet er viktig og avgjørende og et mangfold av fergetjenester betjener trafikken mellom øyene og det skotske fastlandet. Moderne navigasjonssystemer har nå minimalisert risikoen, men i tidligere tider var det mange skip som gikk grunnet havet i storm. Religion, musikk og sport er viktige aspekter av den lokale kulturen, og det er tallrike utpekte verneområder for å beskytte naturmiljøet.
Befolkning
Øyas totale befolkning var 26 502 ved folketellingen i 2001, og tallmaterialet for 2011 var 27 684. I løpet av den samme perioden vokste den skotske øybefolkningen som helhet med 4 prosent til 103 702. Den største bosetningen på Ytre Hebridene er Stornoway on Lewis, som har en befolkning på rundt 8 100 personer.
Beregningen for befolkningstallet for 2019 var 26 720, i henhold til en rapport fra Comhairle nan Eilean Siar som la til at «befolkningen på Ytre Hebridene er aldrende» og at «unge voksne [...] forlater øyene for å skaffe seg utdannelse eller for sysselsetting.» Av den totale befolkningen, er det 6 953 personer som bor i « Stornoway-bosetningen Laxdale (Lacasdal), Sandwick (Sanndabhaig) og Newmarket» med balansen fordelt på 280 bydistrikt.
Ubebodde øyer
Det er mer enn femti ubebodde øyer større enn 40 hektar eller 0,4 km2 i Ytre Hebridene, inkludert Berra Isles, Flannan Isles, Monach Islands, Shiant Islands og øyene i Loch Ròg. Til felles med de andre fremste øykjedene i Skottland, mange av de mer fjerne øyene ble forlatt i løpet av 1800- og 1900-tallet, i en del tilfeller etter å ha vært kontinuerlig bebodd siden forhistorisk tid. Mer enn 35 av slike øyer har blitt identifisert i Ytre Hebridene alene. Eksempelvis på Barra Head har Historic Scotland identifisert 83 arkeologiske steder på øya, de fleste fra før middelalderen. På 1700-tallet var befolkningen på over femti, men den siste innfødte øybeboeren hadde forlatt øya ved 1931. Øya ble fullstendig ubebodd ved 1980 med automatisering av fyrtårnet.
Aurbekkholen
Aurbekkholen er et sted ved Tjuraåa i Grue kommune i Innlandet, like sørøst for Kirkenær. Stedet er nevnt på 1300-tallet i forbindelse med en badstue, og en eiendomshandel. Navnet er i bruk som slektsnavn.
Ytre Hebridene
Ubebodde øyer
En del av de mindre øyene har fortsatt bidratt til moderne kultur. «Mingulay Boat Song», selv om den handler stemningsfullt om øylivet, ble den skrevet etter at øya ble forlatt i 1938. Taransay var vert for TV-programmetCastaway 2000 fra BBC. Andre har spilt en rolle i skotsk historie. Den 4. mai 1746 skjulte «bonnie prince» Charles Edward Stuart seg på Eilean Liubhaird med en del av sine menn i fire dager mens skip fra den britiske marine patruljerte havet utenfor.
Mindre øyer, holmer og skjær og andre øygrupper krydrer Atlanterhavet rundt hovedøyene. En del er ikke geologisk en del av Ytre Hebridene, men er administrativt og i de fleste tilfeller kulturelt del av Comhairle nan Eilean Siar. 73 km vest for Lewis ligger St. Kilda, nå ubebodd med unntak av en liten militær base. En tilsvarende avstand nord for Lewis er North Rona og Sula Sgeir, to små og avsidesliggende øyer. Mens Rona faktisk hadde en liten befolkning som dyrket korn og hadde kyr, er Sula Sgeir er en ugjestmild steinknaus. Tusenvis av havsuler hekker her, og etter spesiell ordning blir noen av fugleungene deres, kjent som gugas, høstet årlig av menn fra Ness, den nordligste delen av Lewis. Statusen til Rockall, som ligger 367 km vest for North Uist og som vedtaket Island of Rockall Act av 1972 besluttet å være en del av de vestlige øyene, er fortsatt et spørsmål om internasjonal tvist.
Etymologi
Den eldste skriftlige referansen som har overlevd og som er knyttet til øyene ble gjort av Plinius den eldre i hans verk Naturalis Historia fra rundt år 77 e.Kr., hvor han sa at det var 30 Hebudes, og gjorde en adskilt referanse til Dumna, som etymologen W.J. Watson konkludert i 1926 er utvetydig Hebridene. Klaudios Ptolemaios, som skrev omtrent 80 år senere, en gang rundt 140-150 e.Kr., trakk veksler på tidligere skipsekspedisjoner til den romerske hærføreren Gnaeus Julius Agricola som også skilte mellom Ebudes, som han skrev det var kun fem av (og således muligens mente Indre Hebridene) og Dumna. Dumna er beslektet med tidlige keltiske dumnos og betyr «dyphavsøya». Plinius tok antagelig sin informasjon fra Pytheas fra Massalia som besøkte de britiske øyer en gang mellom 322 og 285 f.Kr. Det er mulig at Ptolemaios gjorde det samme da Agricolas informasjon om vestkysten av Skottland var av svak kvalitet. Breeze har også foreslått at Dumna kan være Lewis og Harris, den største øya på Ytre Hebridene, skjønt han slår denne sammen enkelte øya med navnet «Long Island» («Langøya»). Watson (1926) uttalte at betydningen av Ptolemaios’ Eboudai er ukjent og at roten kan være før-keltisk. Murray (1966) mener at Ptolemaios’ Eboudai var opprinnelig avledet fra urnordiske Havbredey i betydningen «øyene i utkanten av havet». Denne tanken er ofte gjentatt, men ingen sikre bevis eller utredning for denne utledningen har blitt framstilt.
Andre eldre skriftlige referanser omfatter Nemed-folkets flukt fra Irland til Domon, som er nevnt i teksten Lebor Gabála Érenn fra 1100-tallet og et dikt om norrøne Ragnvald II Gudrødsson fra 1200-tallet, som den gang var arving til tronen til kongedømmet Mann og Øyene, og som det er sagt måtte «bryte porten til Magh Domhna». Magh Domhna betyr «sletten Domhna (eller Domon), men den nøyaktige betydningen av teksten er ikke åpenbar.
I irsk mytologi var øyene hjemstedet til «fomorianerne», beskrevet som «store og stygge» og «skipsfolk fra havet». De var pirater, utpresset penger fra kystene av Irland og en av deres høvdinger var Indech mac Dé Domnand, det vil si Indech, sønn av gudinnen Domnu, som hersket over de dype havene.
I moderne gælisk er øyene tidvis omtalt kollektivt som An t-Eilean Fada («Langøya») eller Na h-Eileanan a-Muigh («De ytre øyene»). Innse Gall («øyene med fremmede») er også tidvis hørt, et navn som opprinnelig ble benyttet av skotter på fastlandet da øyene var styrt av norrøne folk.
De enkelte øyer og stedsnavn i Ytre Hebridene har blandet gælisk og norrøn opprinnelse. Ulike gæliske begreper er benyttet gjentatte ganger:
Olav Nygard
Olav Nygard, (født 10. juli 1884, død 11. februar 1924) er en norsk lyriker som skrev på nynorsk. Han gav ut fire diktsamlinger, før han døde knapt 40 år gammel.
Olav Nygard var en av mellomkrigstidens aller fremste norske lyrikere. I løpet av sin levetid oppnådde han begrenset kunstnerisk anerkjennelse og han slet med en dårlig økonomi. Til tross, hans poesi satt store spor etter seg, og hans beste dikt hører til det fineste den norske litteraturen kan tilby.
Bakgrunn
Olav Nygard ble født på fjellgården Krossen i Modalen, Hordaland som barn av bonde Simon Larsson Nygard (1842–1930) og Brita Andersdotter Florvåg (1844–1894). Nygard var den nest yngst av ti søsken. Hans skolegang var folkeskole, først og fremst omgangsskole. 1903–1904 gikk han på Nordhordlands Amtskole, og i 1904–1905 gikk han på Møre Folkehøgskule i Ørsta, hvor styreren, Andreas Austlid, tok seg av han. 1905–1906 gikk han i snekkerlære og avtjente miliærtjeneste. 1907–1908 hadde han et nytt opphold ved folkehøgskolen i Ørsta, der han møtte Anton Aure og Anders Underdal. 1909–1910 bodde han i Oslo, en periode hos Hulda og Arne Garborg på Labråten i Asker.
Olav Nygard livnærte seg som snekker, verftsarbeider, bryggeriarbeider og bonde. Flere ganger skiftet han bosted for å forsørge seg og familien, og eide og drev småbruk i Eksingedalen (1915–1916), på Lindås (1916–1918), på Horvei (1918–1922) og på Ulsrud (1922–1924).
Nygard har fått Olav Nygards veg på Ulsrud i Oslo (like ved hans siste bosted i Beverlia) oppkalt etter seg. Gavlveggen i Ulsrud Borettslag i veien er dekorert med Nygard-sitatet «No kvil deg fot. No hev du vinne fram.» fra diktsamlingen Ved vebande.
Lyrikeren
Nygard ble tidlig opptatt av engelsk dikting, William Shakespeare, Percy Bysshe Shelley, John Keats, men også av Henrik Wergeland. I tiden etter 1910 levde han av dagsarbeid og av å skrive for landsmålsavisene. 1910–1911 turnerte han med Hulda Garborg og Det Norske Spellaget.
Om døden
I sine dikt beskjeftiger Nygard seg med de største temaer, og han står klart innenfor en romantisk diktertradisjon. Han blir ikke uten grunn kalt en dødens dikter: Hans bøker, særlig Ved vebande («ved det hellige») og et etterlatt manuskript, inneholder tradisjonelle døds- og vanitasdikt, men også svært originale bearbeidelser av disse temaene.
I kontrast til den åpne dødstematikken står et sterkt fokus på fruktbarhet, skapelse og de livgivende impulser. Disse to sidene inngår ofte i en poetisk fruktbar dynamikk, for eksempel i hans kanskje mest kjente dikt, «No reiser kvelden seg» fra 1923:
Naturmystikk
Olav Nygards forfatterskap faller i to deler. De tre første bøkene inneholder en rekke folkeviseinspirerte og ofte naturmystiske dikt, svært mange av dem innenfor en romantisk og idealistisk verdensanskuelse. Dikterens ansvar er et sentralt motiv i det tidlige forfatterskapet, og dette blir tematisert både sosialt og eksistensielt. Et typisk eksempel på dette er diktet «Eg vart vald til svarberg», fra Runemaal.
Den siste diktsamlingen kommer ut etter en åtteårig pause i forfatterskapet. I denne boken kommer det inn både tvil og avklaring i forhold til idealismen, og Nygard beveger seg henimot en posisjon hinsides romantikken.
Nygards dikt har ofte blitt oppfattet som språklig vanskelige. Dette beror både på at han i store deler av forfatterskapet benyttet seg av gamle, ‘ukurante’ ord, og på den utstrakte bruken av sammensatte ord og voldsomme språkbilder. Denne tendensen til vanskeliggjøring har blitt betraktet som hans største svakhet som lyriker, men også som et mulig modernistisk trekk ved forfatterskapet.
Sehesteds gate
Sehesteds gate finnes flere steder:
Database
En database er strukturert samling av relaterte data, begrepet er vanligvis knyttet til elektroniske datasystemer. Et databasesystem skal kunne behandle store mengder data effektivt, motsetningsfritt og sikkert. Databasesystemet skal sikre at endringer og tilføyelser ikke fører til motsetninger eller feil, og skal kunne levere riktig informasjon effektivt til brukere og programvare.
Et databasesystem har to deler – databasehåndteringssystemet (DBMS) som er programvaren som administrerer systemet, og selve databasen, som er data som håndteres av systemet. DBMSen organiserer dataene og styrer all lesing og skriving til databasen. For å kommunisere med DBMS-en brukes et spørrespråk.
Det finnes ulike sorter databasesystemer. Metoden man bruker for å organisere data kalles en datamodell. Den vanligste formen for databasesystem er basert på relasjonsmodellen.
Datamodell
Databasemodellen er en teori eller en spesifikasjon for hvordan en database er strukturert og brukt.
Det første kommersielle DBMS, IDS, var en nettverksdatabase.
I moderne tid er den vanligste formen for databasesystem relasjonsdatabaser. Relasjonsdatabaser bygger på relasjonsmodellen, som er basert på førsteordens predikatlogikk og ble formulert i 1969–70 av Edgar F. Codd. Sentrale begreper i Codds arbeider er normalisering og relasjonsalgebra. I en relasjonsdatabase er dataene organisert i tabeller. Disse tabellene bindes sammen og reguleres av nøkler.
Det finnes en rekke ulike databasehåndteringssystemer for relasjonsdatabaser. Informasjonen i Wikipedia er eksempelvis organisert i en MySQL relasjonsdatabase.
Objektrelasjonelle databaser er basert på relasjonsmodellen, men de har en utvidet funksjonalitet som gjør at de håndtere objekter/ sammensatte faktatyper. Det er også mulig å lage pekere til andre relasjoner og legge metoder til faktatypene. Et viktig motiv for utviklingen av denne modellen er å gi bedre samsvar mellom relasjonsdatabaser og objektorienterte programmerings- og modelleringsspråk. SQL:1999-standarden tok inn en rekke av idéene bak den objekt-relasjonelle modellen, og enkelte vil si at DBMS-er som følger denne standarden kan betraktes som objektrelasjonelle.
XML er et markeringsspråk som kan brukes til semi-strukturerte data. Semistrukturerte data har en viss struktur, men kan være irregulær og ufullstendig. På grunn av fleksibiliteten til XML kan språket brukes som kommunikasjonsspråk mellom ulike databaser og til organisering på World Wide Web. Standarden for XML 1.0 ble publisert i 1998 av W3C.
ACID-prinsippet
ACID (Atomicity, Consistency, Isolation, Durability) er et sett av krav som sikrer at operasjoner på databaser utføres pålitelig.
En operasjon på en database er atomær hvis DBMS-et sikrer at hvis en del av operasjonen ikke utføres så utføres heller ikke andre deler – alt eller ingenting. En serie operasjoner på en database som sammen bevarer databasens konsistens kalles en transaksjon. En serie operasjoner som fører til inkonsistens eller brudd på integretsregler er ikke gyldig og må kunne oppheves/tilbakeføres.
Databasen skal være konsistent med reglene for databasen både før en operasjon utføres og etter at den er avsluttes (men den kan være inkonsistent mens operasjoner utføres). Konsistensen sikres med integretetsregler. I relasjonsdatabaser er nøkler viktige integretetsregler innenfor og mellom tabeller. Beskrankninger på enkeltattributter'' bestemmer lovlige statuser for en enkel verdi. Assertions er fastsatte kontroller som kan omfatte alle deler av databasen, denne funksjonaliteten støttes bare av enkelte DBMS-er. Triggere er operasjoner som utføres når fastlagte hendelser inntreffer.
Isolasjon innebærer at operasjoner ikke kan arbeide med data som er i en midlertidig endret tilstand på grunn av at andre prosesser arbeider med dem. Dette er ikke noe problem hvis systemet arbeider serielt – hvis det bare behandler en og en operasjon. Men i praksis designes databasesystemer for at mange prosesser skal kunne arbeide parallelt. Prinsippet om serialiserbarhet innebærer at operasjoner skal utføres slik at det finnes en seriell utførelse som gir samme resultat. Rekkefølgen av operasjonene kan ha stor betydning for resultatet, men det skal ikke være slik at forskjellige operasjoner blandes sammen og gir et helt uventet resultat.
Varighet innebærer at resultatet av utførte transaksjoner aldri kan forsvinne. Dette innebærer at databasen skal takle ulike forventede og ikke-forventede hendelser, som for eksempel systemkrasj eller fysiske feil.
Systemarkitektur
3-skjemaarkitektur er et viktig prinsipp i moderne databasesystemer. Denne innebærer en deling av databasesystemet i presentasjonslaget, det konseptuelle(logiske) laget og det fysiske laget. Målet med denne delingen er at man skal kunne endre deler av databasesystemet uten at det er nødvendig å endre andre lag. For eksempel kan man endre måten tall lagres på(fysisk lag) uten å endre informasjonen om hva som skal lagres i systemet (logisk lag).
Databasehåndteringssystem (DBMS)
Den sentrale programvaren i et databasesystem er databasehåndteringssystemet (DBMS). Databasehåndteringssystemet skal ta seg av opprettelse, endringer og lesing i databasen.
Det første kommersielle databasehåndteringssystemet, IDS, ble utviklet i 1964 av General Electric. I 1968 lanserte IBM systemet IMS, som fikk en bred anvendelse, og som fremdeles er i bruk i mange gamle datasystemer.
I 1979 lanserte Oracle den første kommersielle DBMS som var basert på relasjonsmodellen. I første del av åttitallet kom også flere andre relasjonsdatabasesystemer på markedet. Relasjonsdatabasene fikk stadig høyere markedsandel i slutten av åttitallet og begynnelsen av nittitallet.
Transaksjonslogg
Logging er den viktigste teknikken et databasesystem har for å hindre feil og tap av data. Loggen arbeider vanligvis både etter både undo- og redo-prinsippet. Undo-loggen har en linje for hver skriveoperasjon der det er registrert hva den aktuelle verdien var før endringen. Først utføres operasjonen i arbeidsminnet, deretter skrives loggen til lagringsmediet og til slutt skrives de nye verdiene til lagringsmediet. Hvis operasjonen var vellykket noteres commit i loggen, hvis den ikke var gyldig skrives abort og endringene tilbakeføres. Da er kun fullstendig transaksjoner som overholder prinsippet om atomitet og konsistens utført (se ACID). Hvis det skjer en feil, f.eks. hvis strømmen går midt i en eller flere transaksjoner, kan systemet bruke undo-loggen til å tilbakeføre alle operasjoner der det ikke er notert commit eller abort. Man taper de halvferdige operasjonene, men man sikrer at databasen er i en konsistent tilstand. Redo-loggen virker på samme måte, men noterer hva de aktuelle verdiene var etter endringen. Redo-loggen kan brukes til å gjenopprette databasen fra en tidligere versjon, eller et såkalt sjekkpunkt, der man vet at databasen var konsistent. Man tar utgangspunkt i siste sikre versjon og gjenoppretter alle verdier som er merket commit.
Hvis operasjonen innebærer fysiske endringer, for eksempel uttak fra minibank, utføres fysisk operasjon etter at commit er notert.
Spørrespråk
Et spørrespråk (engelsk: query language) er et forenklet språk som brukes i kommunikasjon med databaser og informasjonssystemer.
Objektdatabaser behandles ved hjelp av spørrespråket OQL, som bevisst er gjort så likt SQL som mulig.
XQuery er et spørrespråk som er utviklet for å kunne gjøre spørringer mot XML-data.
Distribuerte databaser
En distribuert database er en database som er spredt over flere datamaskiner, noder, som er bundet sammen i et nettverk. Hvis samme data finnes på flere noder sier man at disse data er replikerte. Hvis alle data er replikert til alle nodene er databasen fullreplikert.
Aurora polaris
Aurora polaris (norsk: polarlys), ofte omtalt som nordlys, er et fysisk fenomen som forekommer når solvinden er kraftigere enn normalt, med store elektriske utladninger som slynger elektriske ladete partikler mot Jorden. Partiklene er elektroner og protoner som danner lys når de kolliderer med gassene i jordas atmosfære. Elektronene i gassene eksiteres, og gir ut energi i form av elektromagnetisk stråling. Polarlyset befinner seg i en høyde på mellom 90 og over 500 km over bakken. Fenomenet kan observeres på nattehimmelen i et belte rundt de magnetiske polene. Polarlys viser seg som et bølgende lys som varierer både i form, farge og styrke, fra mørkeblå innom grønn og gul, til rød og oransje. Polarlyset, eller aurora polaris som finner sted på den nordlige halvkule kalles aurora borealis («morgenrøden i nord») eller nordlys, mens det på den sørlige halvkule kalles aurora australis eller sørlys.
Norge deltar aktivt i internasjonal nordlysforskning, blant annet gjennom Andøya Space Center.
Bryting under Sommer-OL 1976
Bryting var med på det olympiske programmet for 17. gang 1976 i Montréal. Det ble konkurrert om tjue olympiske titler, ti i gresk-romersk stil og ti i fristil, kun for menn. Sovjetunionen ble klart beste nasjon med 12 gullmedaljer foran Japan med to.
Aurora polaris
Fenomenet har blitt observert og fotografert fra bakkenivå så langt sør i Norge som i Kristiansand, tidvis også i Storbritannia og på det europeiske kontinentet.
Nordlysovalen er det området i atmosfæren der nordlyset forekommer. Det er i dette området de ladde partiklene treffer jordatmosfæren og avgir energi i kollisjon med molekyler og atomer i atmosfæren. Nordlysovalen har forskjellig plassering om natta og om dagen. Om natta er nordlysovalen rett over Nord-Norge.
Fenomen
Polarlyset inneholder bare visse spesielle farger, altså ikke alle fargene i solspekteret. Dette er på grunn av at polarlyset skapes gjennom stråling i ulike bestemte bølgelengder fra atomer og ioner i atmosfæren. Dette foregår i forbindelse med at disse atomene og ionene i atmosfæren blir truffet av solvinden, strømmen av partikler fra sola. Dette fører til en eksitasjon av atomene, og de sender ut lys i bestemte bølgelengder. Fargene kommer for det meste fra eksiterte nitrogenmolekyler, ionisert nitrogen og oksygenatomer. Fargen på polarlyset avhenger av hvor høyt i atmosfæren fenomenet oppstår.
Over 180 km – Nitrogenmolekyler og oksygenatomer skaper rødt lys.
Mellom 120 km og 180 km – Oksygenatomer skaper sterkt gulgrønt lys.
Under 120 km – Ionisert nitrogen skaper blålilla lys.
Schloßplatz (Wiesbaden)
Schloßplatz (slottsplassen) er en plass i sentrum av Wiesbadens indre by. Den har navnet sitt etter Wiesbadens byslott. I 1862 ble Marktkirche oppført ved plassen.
Aurora polaris
Historie og forskning på polarlys
Den første realistiske beskrivelsen av nordlyset var i det kjente norske læreskriftet Kongespeilet fra ca. år 1230. Her hadde forfatteren nevnt tre teorier til hvorfor vi ser nordlys. Senere, i perioden 1550-1800 var det spesielt prestene i Norge som skrev om nordlys. I 1724 ble den første avhandlingen som helt var viet nordlysfenomenet skrevet av nordmannen Jens Christian Spidberg.
Senere har en rekke forskere prøvd å finne ut mer om det underlige himmelfenomenet nordlys. Alta var tidlig et senter for nordlysforskingen. Rundt år 1900 ble det mulig å forklare nordlys omtrent slik vi gjør i dag. Denne forklaringen er dannet på grunnlag av Sophus Tromholts undersøkelser, der han fant sammenhengen mellom nordlys og solflekker, og Birkelands Terrella-eksperimenter.
Forklaringen gikk da ut på at ladde partikler fra sola styres av jordas magnetfelt og «tenner» atmosfærens gasser. Den gang kunne de ikke forklare hvordan gassene i atmosfæren ble «tent» og hvordan de ulike fargene i nordlyset oppsto. Da dansken Niels Bohr presenterte sin atommodell i 1913, ble det mulig å komme med en slik forklaring. I 1920-årene ble høyden av nordlyset kartlagt av Carl Størmer.
En av de internasjonalt mest kjente norske nordlysforskere er Lars Vegard.
Nordlysforskning pågår fortsatt i Norge og i mange andre land. Denne forskningen gir og har gitt oss ny informasjon om sola, jordatmosfæren og om det nære verdensrom. Et eksempel på et sted i Norge der det forskes på nordlys, er på rakettskytefeltet på Andøya. Fra bakken kan man bare studere nordlyset nedenfra, og fra satellitter kan man studere det ovenfra. Men ved hjelp av raketter kan man gjøre målinger inne i selve nordlyset.
Okuyahagi I vannkraftverk
Yahagi-demningen i nordvest, beliggende ved byen Ena i prefekturet Gifu, er en betong buedam som regulerer det øvre av anleggets to reservoarer. Denne demningen gir også en egeneffekt tpå 61 MW til et eget kraftverk ved dammen – Yahagi I vannkraftverk. Det nedre reservoaret ligger tett inntil byen Toyota over grensen i prefekturet Aichi, og reguleres av den Kuroda-demningen som er en gravitasjonsdam i betong.
Like ovenfor i samme vassdrag ligger det langt kraftigere Okuyahagi II vannkraftverk på 780 MW. Begge eies av Chubu Electric Power Company.
DPI
DPI (fra engelsk dots per inch, «punkter per tomme»), er en måleenhet for bildeoppløsning og brukes i forbindelse med utskrift og skanning.
Noen ganger brukes betegnelsen DPI synonymt med ppi, selv om ppi (pixels per inch) strengt tatt viser til lyspunkter på en skjerm og dpi (dots per inch) til rasterpunkter (flekker, prikker) på trykk.
Som regel produserer skrivere med høyere DPI klarere og mer detaljerte utskrifter. DPI avgjøres av flere faktorer, blant annet hva slags metode blekk blir lagt på, kvaliteten på komponentene i skriveren, og kvaliteten på blekket og papiret som blir brukt. En punktmatriseskriver, for eksempel, legger på blekket ved hjelp av bittesmå stålpinner som slår på et blekkbånd, og har en relativt lav oppløsning, ofte mellom 60 og 90 DPI. En blekkstråleskriver spruter blekk gjennom bittesmå dyser, og kan vanligvis klare 1200 DPI, men dyrere utgaver kan klare 9600 DPI. En laserskriver legger på toner gjennom en kontrollert elektrostatisk ladning, og klarer typisk mellom 600 og 1200 DPI.
DPI-tallet til en skriver trenger ofte å være betraktelig høyere enn en skjerms PPI (fra engelsk pixels per inch, «piksler per tomme») for å produsere utskrifter med tilsvarende kvalitet. Dette skyldes det begrensede utvalget av farger en skriver har tilgang på: de fleste fargeskrivere bruker bare fire blekkfarger, mens en skjerm ofte kan produsere flere millioner farger. Hvert punkt på en utskrift kan være en av fire farger, mens hver piksel på en skjerm kan være en av flere millioner farger. Skrivere må produsere flere farger gjennom en halvtoneprosess eller gjennom dithering.
Utskriftsprosessen kan kreve et område fra fire til seks punkter på hver side for å kunne gjengi en enkelt piksels farge på en troverdig måte. Et bilde som er 100 piksler bredt, kan trenge å være fra 400 til 600 punkter bredt på utskriften. Om et 100 × 100 piksler bredt område skal skrives ut innenfor et kvadrat på en tomme, må skriveren klare mellom 400 og 600 DPI for å gjengi bildet nøyaktig.
Det er flere som ønsker å forlate DPI som enhet, og vil heller måle punktstørrelsen i mikrometer (µm). Enhetsskiftet er hindret av store skriverprodusenter i USA, et av de få gjenværende landene som ikke benytter det metriske systemet utelukkende. En utskrift på 72 dpi tilsvarer f.eks en punktstørrelse på 350 µm, 96 dpi tilsvarer 265 µm, 160 dpi tilsvarer 160 µm, 300 dpi tilsvarer 85 µm og 4000 dpi tilsvarer 6,4 µm. Om vi går den andre veien: 1 µm tilsvarer 25400 dpi, 30 µm tilsvarer 850 dpi og 200 µm tilsvarer 127 dpi. Legg merke til at 25400 = 1 dpi·µm, så om vi dividerer 25400 med en måling i en av disse to enhetene, får vi målingen i den andre enheten.
Noen har også foreslått dpcm (fra engelsk dots per centimetre, «punkter per centimeter»).
Misbruk av DPI-tallet
DPI-tallet blir ofte misbrukt, men er delvis skyldig med sin likhet med andre måleenheter for grafisk oppløsning. F.eks er det vanlig å oppgi en scanners sampling-oppløsning med DPI som enhet, selv om et mer presist mål hadde vært sampler per tomme. Antall piksler på en skjerm blir av og til også spesifisert som DPI. Bruk av DPI i disse tilfellene blir av mange sett på som unøyaktig og misvisende, selv om meningen nok er å få sammenheng.
Når noen spør etter et «bilde på 300 DPI», forventer de muligens et bilde med 300 punkter per utskrevne tomme, men med mindre størrelsen på det som blir skrevet ut er kjent på forhånd, gir ikke den målinga noe mening. En mer fullstendig spesifisering ville tatt med den ønskede utskriftsstørrelsen i tillegg til antallet ønskede piksler per tomme. En enda mer komplett spesifisering ville også tatt med skriverens DPI-kapasitet. Om ikke skriveren klarer å gjengi 100 piksler per tomme på en troverdig måte, er det ingen grunn til å bruke et høyere oppløselig bilde.
Wapedia
Wapedia er en WAP-side skapt av Florian Amrhein og drevet av Taptu, som bringer innholdet på Wikipedia til mobile enheter som mobiltelefoner og PDAer. Siden tilbyr nyeste versjon av artiklene til enhver tid, ved bruk av en kombinasjon av proxy-lignende oppførsel og en lokal artikkeldatabase. Denne kombinasjonen gir høy hastighet og oppdaterte artikler, samtidig som Wikipedias servere opplever lav belastning grunnet lite trafikk. Wapedia ble startet i august 2004.
Noel Valladares
Noel Valladares (født 3. mai 1977 i Comayagua) er en honduransk profesjonell fotballspiller som spiller for den honduranske fotballklubben Club Deportivo Olimpia. Han spiller keeper, og er også en del av. Valladares har også spilt for CD Motagua fra Honduras.
Han ble tatt ut til Fotball-VM 2010 i Sør-Afrika.
Trennewurth
Trennewurth er en kommune i kretsen Ditmarsken i Schleswig-Holstein, Tyskland. Trennewurth hører under Marne-Nordsjøs amt.
Samtlige seter i kommunestyret er holdt av Kommunaler Wählerverband (KWV), inkludert borgermesterposten. Ellen Johannssen er borgermester, og Gerd-Edo Nagel er viseborgermester.
Stikkebrodd
Stikkebrodd eller giftbrodd finnes særlig hos insekter med sterile hunner (arbeidere), særlig hos humler, bier og stikkevepser, blant de sosiale insektene. Ikke bare insekter har stikkebrodd, blant annet finnes det en giftbrodd hos skater. Brodden er et forsvars- og angrepsvåpen og er forbundet med giftkjertler.
Hos insekter er stikkebrodden et omdannet eggleggningsrør. Derfor er det bare hunnene som stikker. Noen vepser, som veivepser og gravevepser har også en stikkebrodd med gift, den brukes til å lamme eller bedøve et byttedyr. Hos gravevepser blir det bedøvde dyret gravd ned sammen med ett egg, og blir mat for den nyklekte gravevepslarven.
Luisenplatz (Wiesbaden)
Luisenplatz (Luisenplassen) er en kjent plass i sentrum av Wiesbadens indre by. Den har fått navnet sitt etter Luise von Sachsen-Hildburghausen. I 1849 ble Bonifatiuskirche oppført ved plassen.