cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Søndagsbokstav
Kalender
Fordelen med dette systemet er at man kan benytte den samme kalenderen hvert eneste år. Det eneste man trenger å vite er årets søndagsbokstav(er), og man kan med én gang se hvilke ukedager alle datoene får. Slike kalendere ble mye brukt i middelalderen. Idag brukes systemet imidlertid meget sjeldent, ettersom kalenderforlagene utgir en ny kalender hvert år.
Gjeter
Vern mot rovdyr
Vern mot rovdyr har alltid og overalt vært en viktig motivasjon for å drive gjeting. Også i Norge var rovdyrfaren lenge kanskje den viktigste årsaken til gjeting. Da rovdyrbestanden avtok, ble det betydelig mindre gjeting. Spesielt plagsomme store rovpattedyr som ulv og bjørn. I en kongelig forordning fra 1733 ble bjørnen og ulven likestilte som skadedyr, og det skulle betales ut en fellingspremie på to riksdaler for hvert dyr. Også gaupe og jerv tok tamdyr, men disse dyra var ikke med i forordningen fra 1733. Først i 1846 kom jerven med i lovverket. Mindre farlig for husdyra var rev og ørn. Før 1750 kunne bønder i Rogaland enkelte steder ikke benytte stølene sine, fordi ulven og bjørnen tok dyra. I perioden 1846–1850 ble det skutt i gjennomsnitt 265 bjørner hvert år i Norge. Fra 1846–1932 ble det felt 8 039 bjørner tilsammen. Rundt år 1900 var imidlertid bjørneplagen enten kraftig redusert eller helt borte.
Søndagsbokstav
Kalender
Kalendere kan i prinsippet lages på to måter:
Gjeter
Vern mot rovdyr
Bjørnen tok både storfe og småfe, mens ulven hovedsakelig var ute etter sauene. Peder Claussøn Friis skriver at ulveplagen i siste halvdel av 1500-tallet var svært stor, og ulven gjorde stor skade på husdyra. Ulven opptrådte mer uregelmessig enn bjørnen og kunne være borte i lange perioder, for så å dukke opp igjen. Særlig aktive ulveperioder var det i årene 1720–1780 og fra 1815–1820 og fram mot 1865. Ulveplagen toppet seg i perioden 1846–1863. I 1846–1850 ble det utbetalt skuddpremie for gjennomsnittlig 206 ulver i året.
Søndagsbokstav
Kalender
Tabell 1 viser at flere av månedene begynner med samme dagsbokstav, de har dermed samme bokstavmønster så lenge hver av månedene varer. Rekkefølgen av månedenes første dagsbokstav (fra januar til desember) er: A, D, D, G, B, E, G, C, F, A, D, F (= venstre bokstavrekke i tabell 1A = øverste bokstavrad i tabell 1B).
Gjeter
Vern mot rovdyr
Både ulven og jerven kunne ta livet av mange dyr på en gang, mens jerven er et høyfjellsdyr og kunne være spesielt plagsom i fjellbygdene. Gjeteren hadde som regel lite å hjelpe seg med til vern mot rovdyra, annet enn å lage lyd og bråk for å forsøke å skremme dem vekk. Til å lage lyd kunne man bruke ulike gjenstander, som jernringer, kobberkjeler, lur og bukkehorn. En smellstaur var en meter lang granstokk, kløvd fra den ene enden og inn mot midten. Slike staurer kunne smelle kraftig når de ble slått. En kråkesmelle eller kråkeskralle var en skalle som kunne brukes til å lage høy lyd med. Enkelte steder kunne man ha okser i flokken, som kunne jages mot bjørnen. Hyrdestaven kunne brukes til å slå eller stikke med, og hunden kunne også være til god hjelp, men ulven kunne ta også ta hunder. Rovdyra var redde for ild, så fakler i ulike fasonger kunne også brukes.
Søndagsbokstav
Kalender
Fra tabell 2: Finn ukedagen for 24. februar og 24. desember 2016. Skuddåret 2016 hadde søndagsbokstavene C&hairsp;B (se tabell 4).
For 24. februar må man bruke søndagsbokstaven C. Siden C var søndag, ble 1. og 22. februar mandager fordi det er én dag fra C frem til februar (D). Dermed ble 24. februar en onsdag.
Gjeter
Pass av beiteområdet
Dyra måtte også holdes borte fra åker og eng. Mange steder i utmarka var høy eller lauv samlet i stakker, og dyra måtte ikke få forsyne seg av disse. Det kunne også være viktig å beskytte dyra mot farlige fjellområder, myrområder, vassdrag eller breområder. Ei skor er en avsats i en fjellside, og en sau som har gått i skorfeste kommer verken fram eller tilbake. Dyret må ha hjelp for å komme ned eller opp.
Søndagsbokstav
Kalender
For 24. desember må man bruke søndagsbokstaven B. Siden B var søndag, ble 1. og 22. desember torsdager fordi det er fire dager fra B frem til desember (F). Dermed ble 24. desember en lørdag.
Utregninger og tabell
I den gregorianske kalenderen gjentar søndagsbokstavene seg på samme måte og med de samme to siste sifrene i årstallet med 400 års mellomrom; det samme skjer i den julianske kalenderen med 700 års mellomrom (25 solsykluser).
Gjeter
Beskyttelse mot insekter
Insekter kunne ofte være svært plagsomme for dyra, og gjeteren måtte gjøre det han eller hun kunne for å redusere plagen. Kubrems er en parasitt som kunne være svært plagsom for storfe. Disse insektene legger egg under huden på kyrne, og når larvene får utvikle seg, kan det dannes store byller. Bremsene har en karakteristisk lyd når de flyr, og summingen kunne sette panikk i husdyra. Bålrøyk var vanlig brukt for å jage insektene vekk fra dyra. I en rettssak på Ringerike i 1678 fortelles det at to gutter på tolv år og en jente på ti har forårsaket skogbrann, fordi de hadde laget «røykeild» for å hjelpe husdyra.
Japans herrelandslag i håndball
Japans herrelandslag i håndball er det nasjonale håndballaget i Japan. Dette landslaget blir administrert av Japans håndballforbund. Forbundet ble etablert i 1938 og har vært medlem av International Handball Federation siden 1952.
Gjeter
Beskyttelse mot insekter
Dyra kunne også trekke ut på breer og snøfenner eller ut i vann, for å slippe unna insektene eller for avkjøling. Når dyra skina gikk de ut i vannet, og navnet «Skinnstø» vitner mange plasser om lokaliteter brukt av kyrne til dette.
Encomienda
Encomienda-systemet var et formynderskapsystem under den spanske koloniseringen av Amerika, som ble satt i verk av dronning Isabella I av Castilla i 1493 for å gi trygghet til de innfødte og indoktrinere de i den katolske tro. «Encomienda» ble en av de mest ødeleggende institusjoner som ble satt i verk i den nye verden. Systemet fikk en avgjørende rolle i undertrykkingen og utnyttingen av de innfødte, selv om det ikke ble gjort med overlegg fra den spanske kronens side. I dag er historien og kulturen i Latin-Amerika dypt forankret i «encomienda».
Etymologi
Ordene encomienda (verne) og encomendero (agent) kommer av det Spanske verbet encomendar, å overlate/tiltro. «Encomienda» har og vært kalt «repartimiendo-systemet», som betyr fordelingssystemet.
Formålet og etableringen
Det skal ha vært Christofer Columbus som selv startet med å praktisere «encomienda». Columbus var en mann av handelstradisjoner. Når han ikke fant politiske enheter å handle med i det han trodde var India, måtte han etablere enhetene selv.
Etableringen av «encomiendas gikk for seg på den måten at de «encomenderos» som hadde tillatelse fra kronen, fordelte de innfødte mellom seg, ofte etter geografisk avgrensning. En slik gruppe ble da en enhet, eller en «encomienda» som en «encomendero» (forpakter) skulle verne om og kristne. De innfødte skulle fortsatt eie jordene sin, men måtte betale for vernet med pliktarbeid til «encomendero». Avtalen kunne gjelde for to eller tre år. Det var ikke snakk om slavearbeid, tvert i mot så hadde kronen lagt ned forbud mot å bruke innfødte som slaver. Selv om det ikke var snakk om slaveri i vanlig forstand var byttehandelen mellom de innfødte og «encomendero» preget av urett. De innfødte «mottok» et nytt livssyn de ikke hadde bedt om i bytte mot overgrep fra andre conquistadorer og mot å utføre et umenneskelig arbeid.
Archon apollinus
Archon apollinus er en dagaktiv sommerfugl i gruppen av svalestjerter.
Søndagsbokstav
Utregninger og tabell
I 2007 falt 1. januar på en mandag. Søndagsbokstaven var derfor G (se tabell 3). I 2008 falt 1. januar på en tirsdag og søndagsbokstaven var F. Men siden 2008 var skuddår, ble søndagsbokstaven F bare benyttet i januar og februar og skiftet til E i årets øvrige ti måneder. Skuddårene får dobbel søndagsbokstav og mønstret for søndagsbokstavene gjentar seg etter 28 år (én solsyklus) (så lenge det er skuddår hvert fjerde år).
Umbrella
Umbrella var en prøvesprengning av en atombombe gjennomført av USA under Operation Hardtack I. Detonasjonen ble utført i sjøen ved atollen Enewetak i Stillehavet 8. juni 1958. Bomben var på 8 kilotonn (38 terajoule) og ble detonert under havoverflaten.
Archon apollinus
Utseende
Kroppen har et ytre skjelett (hudplater) som holder de bløte indre organer på plass. Det ytre hudskjelettet er bygd opp for det meste av kitin.
Frokost
Frokost er i Norge og mange andre land synonymt med dagens første måltid, når maten inntas på morgenen. I Danmark er imidlertid frokost synonymt med lunsj, mens det første måltidet på morgenen kalles morgenmat. Det het måltidet også i Norge i riktig gamle dager, der frokosten også har blitt kalt åbit, bisken, morgonbete og føredugurd. Som sådan deles gjerne dagenes måltider inn i fire; frokost, lunsj, middag og kveldsmat.
Internasjonal frokost
Hva folk spiser til frokost varierer fra individ til individ, hjem til hjem, og fra land til land, for ikke å glemme hvilken økonomi man har. På hoteller og lignende steder serveres det gjerne en såkalt kontinental frokost, som typisk består som oftest bestående av bakervarer som croissant, bagett og brødskiver, smør og syltetøy, eventuelt ost eller skinke, fruktjuice, kaffe og te. En britisk variant av kontinentalfrokosten kalles full engelsk frokost og består gjerne av speilegg, bacon, krydra stekepølser, tomatbønner, tomat, toast, røstipotet og stekt blodpudding. En tredje variant er amerikansk frokost, som typisk består av speilegg eller posjert egg, bacon og pølser, brød og loff med smør og syltetøy, pannekaker med sirup, frokostblanding, appelsinjus, kaffe og te. I Skandinavia serverer gjerne hotellene en rikholdig frokostbuffet, etter prinsippet «velg selv hva du vil ha og spis så mye du vil».
Archon apollinus
Utseende
Larven er mørk, nesten svart. Den har flere runde flekker på hvert av kroppens ledd, ordnet i rekker. Flekkene er rødlig eller gule, etter hvor gammel larven er. Utseendet er radikalt forskjellige fra de voksne, både i levevis og i kroppsbygning.
The Deadlier Sex
Handling
Mary Willard overtar farens jernbane etter farens dødsfall. Men hennes største konkurrent er en hensynsløs kjeltring ved navn Harvey Judson. Hun sørger for at Judson blir kidnappet, og ført til et isolert sted dypt inne i skogen - hvor hun blir nødt til å klare seg selv.
Men Judson, uten å vite hvem hun egentlig er, får snart øye på henne og begynner å bli forelsket i henne. Det oppstår deretter mange uforutsette komplikasjoner.
Gjeter
Flytting av dyreflokken
Dyra måte ofte flyttes rundt fra område til område, for å utnytte beitet best mulig. Om natten skulle dyra ofte samles på gården eller på seteren.
Archon apollinus
Utseende
Larvens hode består av en hard hodekapsel med noen punktøyne. Under øynene er det noen små antenner larven bruker til å finne riktig føde. Larvens bakkropp består nesten bare av fordøyelsessystemet. Dette er ganske kort og mye av maten larven spiser passerer før all næringen er tatt opp. Avføringen kommer ut som små kuler helt bakerst på kroppen. Larvene ånder gjennom åpninger i hudskjelettet (spirakler), langs kroppens sider.
Encomienda
Formålet og etableringen
Et hovedformål, for Castilla og senere Spania, med å være i (Vest-)India var å få inn gull. Etter hvert betydde ofte pliktarbeid det samme som gruvearbeid, men pliktarbeid kunne også være arbeide med jorda som «encomendero» rådde over.
Gjeter
Flytting av dyreflokken
I forbindelse med legegjeting, kjøp og salg av dyr samt slakting kunne det være forflytninger av dyreflokker over store avstander. Rundt århundreskiftet til år 1700 kjøpte for eksempel østlendinger dyr i Rogaland og dreiv flokker over fjellet til Kongsberg, til slakting. Slike flokker kunne inneholde hundretalls av kyr, over tusen sauer og flere hester. Krøtterdrift til slakt varte til langt opp i mot århundreskiftet til år 1900.
Archon apollinus
Utseende
Puppen er gråbrun, knudrete.
Frokost
Typisk hjemmefrokost
I Norge består en typisk frokost av brød med kokt egg til eller med pålegg på, som ost, skinke og syltetøy med mer. Mange drikker også kaffe, melk og/eller juice til frokosten.
Aston Martin DB4 GT Zagato
Aston Martin DB4 GT Zagato er en bilmodell fra den britiske bilprodusenten Aston Martin, bygget i Italia av karosseriprodusenten Zagato. Modellen ble lansert på bilutstillingen i London i 1960 og er en videreutvikling av DB4.
Archon apollinus
Levevis
Paringen skjer ved sammenkobling mellom de to kjønnene. Eggene legges stilken eller på undersiden av bladene på næringsplanten. Larven lever som plantespiser på ulike planter i holurtfamilien (Aristolochia). Arten lever i olivenlunder, vingårder, steinete buskmark og åpen middelhavs-skog.
Archon apollinus tilhører gruppen av insekter med fullstendig forvandling (holometabole insekter), som gjennomgår en metamorfose i løpet av utviklingen. Mellom larvestadiet og det voksne stadiet er et puppestadium, en hvileperiode, der sommerfuglens indre og ytre organer endres. Larvens bøyelige og myke kropp omdannes til en puppe med hardt skall. Når skallet er hardt begynner omdanningen fra larve til den voksne (imago) sommerfuglen. De indre organer brytes i varierende grad ned til en cellemasse. En omorganisering skjer og dyret bygges opp igjen. Puppeperioden varierer etter temperaturen.
Utbredelse
Arten er utbredt i det sørøstlige Europa, Lilleasia og Midtøsten, fra det østligste Hellas i vest til det nordlige Iran i øst, sør til Israel.
Søndagsbokstav
Enkel utregning av søndagsbokstav
Søndagsbokstavene kan også enkelt beregnes (modifisert Augustus De Morgans regel ): Søndagstallet i gregoriansk kalender, stg = 7 − (år + år div 4 − år div 100 + år div 400 − 1) mod 7 Søndagstallet i juliansk kalender,   stj = 7 − (år + år div 4 − 3) mod 7 hvor år er et årstall, div betyr heltallsdivisjon (dvs. at resten etter en divisjon tas ikke med) og mod gir resten etter en heltallsdivisjon. Søndagstallene 1 til 7 tilsvarer henholdsvis søndagsbokstavene A til G. I skuddår gir formlene som er vist, søndagstallet for årets ti siste måneder. Søndagstallet for skuddårets to første måneder til og med 29. februar, finnes ved å øke det utregnede søndagstallet med 1; hvis tallet da blir større enn 7, må det endres til 1.
Encomienda
Konsekvensen
På Hispaniola registrerte en snart at den innfødte befolkningen døde ut. I realiteten ble de innfødte nådeløst utnyttet av «los encomenderos». Conquistadorene utnyttet makten sin som landforpaktere til å ta råderett over mer land fra de innfødte, øke skatter og til slutt tvinge de innfødte over i slaveri. Systemet spredte seg raskt, og det ble raskt slik at når nye spanske arbeidere kom til «den nye verden», skaffet de seg rett til å være «encomendero» istedenfor å arbeide selv.
Søndagsbokstav
Enkel utregning av søndagsbokstav
Eksempel: Finn søndagstallet for skuddåret 2012 (i den gregorianske kalenderen).
Køllert
Betegnelser
Den norske og danske betegnelsen køllert er dannet av det nedertyske köller som igjen stammer fra latin collare («halsdekke»), avledet av collum som betyr «hals».
Søndagsbokstav
Enkel utregning av søndagsbokstav
stg2012 = 7 − (2012 + 2012 div 4 + 2012 div 400 − 2012 div 100 − 1) mod 7 stg2012 = 7 − (2012 + 503 + 5 − 20 − 1) mod 7 stg2012 = 7 − (2520 − 21) mod 7 stg2012 = 7 − 2499 mod 7 stg2012 = 7 − 0 = 7.
Avenida Atlântica
Avenida Atlântica er en av hovedveiene i Copacabana i Rio de Janeiro. Den går langs med stranda, og ved sida av den går det en sykkelvei og den kjente strandpromenaden. Avenida Atlântica starter ved Praça Almirante Júlio de Noronha i Leme og ender ved Praça Coronel Eugenio Franco. Bygginga av avenyen ble påbegynt i 1905, og den ble åpna i 1906.
Søndagsbokstav
Enkel utregning av søndagsbokstav
Så den andre søndagsbokstaven var G for mars og ut året 2012. Det første søndagstallet for 2012 ble da 1, dermed ble søndagsbokstaven for januar og februar A. Så for 2012 ble søndagsbokstavene A&hairsp;G og 1. januar var en søndag.
Horten kirke
Horten kirke, også kalt Garnisonskirken, er en steinkirke på Karljohansvern, vis-à-vis «Vervensporten» (Horten Industripark), i Horten i Vestfold.
Køllert
Betegnelser
Køllert kalles kyller på svensk og buff coat («jakke av mykt, gulbrunt bøffellær») på engelsk. Det engelske jerkin betegner en liknende tykk ytterjakke eller vams som også ble brukt som sivilt plagg. Køllerter utviklet seg i England fra slike trøyer i Tudortida på 1500-tallet. Koller er en tysk betegnelse for en våpenfrakk som særlig ble båret av kyrassérer. Koller var en køllert som hadde hekter foran og vevde border langs forkanter, på krage og oppslag.
Gjeter
Stell av dyra
Gjeteren hadde ansvaret for dyras velvære og måtte stelle de som ble syke og eller skadde. I det tradisjonelle stølsbruket ble både kyr, sauer og geiter melket.
Søndagsbokstav
År med spesielle søndagsbokstaver
Når et land gikk over til å bruke den gregorianske kalenderen, oppstod det gjerne uvanlige kombinasjoner av søndagsbokstaver.
Eksempel
Før boktrykkerkunsten ble tatt i bruk, kunne en kalender ha sett ut som vist under. Som eksempel er den her vist for skuddåret 1436 som fikk søndagsbokstavene A (de to første månedene) og G (de ti siste månedene) i den julianske kalenderen (se tabell 4). (I den gregorianske kalenderen har for eksempel 1928, 1956, 1984, 2012, 2040, 2068 og 2096 de samme søndagsbokstavene.) Siden datoene står fast, måtte ukedagene flyttes én rute etter 29. februar så dato og ukedag fortsatt skulle sammenfalle riktig. Derfor ble søndagene flyttet fra A til G. 1435 hadde søndagsbokstaven B gjennom hele året, mens 1437 hadde F.
Encomienda
Avskaffingen
«Indianernes apostel», dominikanerpresten Bartolomé de las Casas, fordømte oppførselen til de spanske conquistadorene, og fikk i stand et moralfilosofisk ordskifte i Spania som endte med «de nye lovene» i 1542. Tilbakeslaget i systemet begynte da den første visekongen av Peru, Blasco Núñez Vela, forsøkte å tvinge gjennom «de nye lovene». Mange «encomenderos» var uvillige til å rette seg etter «de nye lovene» og gjorde opprør mot Vela.
Gjeter
Gjetingens historie
Gjeting har sannsynligvis eksistert like lenge som vi mennesker har holdt husdyr. Sau og geit ble domestiserte for cirka 10 500 år siden, mens tamfe ble domestisert bare et fåtall århundrer senere. I Den fruktbare halvmåne, der disse tamformene oppsto, må gjeting derfor ha vært kjent siden domestiseringen skjedde. Det greske klassiske verket Odysseen forteller i bok fjorten om Odyssevs' grisegjeter Evmaios. I Første Mosebok fortelles det om Kain og Abel at Kain ble jorddyrker og Abel ble sauegjeter. I Juleevangeliet omtales hyrdene som besøkte det nyfødte Jesusbarnet i stallen og «holdt nattevakt over flokken sin». Å være gjeter har derfor blitt karakterisert som et av verdens eldste yrker. Skikken spredde seg siden østover og vestover i Eurasia og sørover til Afrika.
Køllert
Utvikling
Køllerter av lær oppstod tidlig på 1600-tallet som en underdrakt for harnisk (kroppspanser) av metall. Plagget ble båret som en overkledning utenpå andre vamser og trøyer. Det ble brukt både av infanterister (fotsoldater) og kavalerister (ryttersoldater), for eksempel av pansrede pikénerer og ridende kyrassérer under tredveårskrigen. Køllerter hjalp til å fordele vekten av rustningen og beskytte kroppen mot hugg, stikk og slag fra fiendens våpen. Da rustninger etter hvert ble sløyfet fordi de ble for tunge i kamp og ikke ga beskyttelse mot ildvåpen, ble køllertene beholdt som uniformsfrakk, særlig av rytteravdelinger.
Gjeter
Gjetingens historie
Akkurat når skikken med gjeting nådde Norge og Norden forøvrig er litt uklart. Det er funnet pollenspor etter beite datert til omkring år 4000 f.Kr. Ved Stangelandshelleren (Hedleberget), rett sør for Stavanger, er det gjort funn av beinrester etter tamokse som har blitt datert til cirka 3255–2915 f.Kr. Arkeologiske funn fra Skipshelleren i Vaksdal kommune i Hordaland omfatter beinrester etter både sau, geit og storfe i kulturlag som dateres 5 000 år tilbake i tid. En helleristning fra bronsealderen på Dysjaland i Sola viser trolig en gjeter med hund og buskap, så tradisjonene er lange også i Norge.
Køllert
Utvikling
Køllerter ble lagd av kraftig, semsket skinn, blant annet fra elg og bøffel, i karakteristisk brungul farge. De var gjerne formet som barokkmotens høylivede, tønneformede flasketrøyer og hoftelange kapper, og kunne lukkes foran med snøring eller hekter og maljer for at rustningen ikke skulle trykke på bæreren gjennom eventuelle knapper. De side skjøtene var ofte åpne i sidene, og ble på slutten av 1600-tallet pyntet med border. Seinere fikk plagget ermeoppslag. Køllerter av skinn var kostbare og upraktiske i fuktig vær, og ble litt inn på 1700-tallet erstattet av køllerter i kraftig tekstil, blant annet mollskinn (tettvevd bomullsstoff). Omkring 1800 var plagget byttet ut med forskjellige typer kolletter, uniformsjakker med korte skjøter (jakkeender eller frakkefliker).
Avenida Atlântica
Avenida Atlântica har tre kjørefelt i hver retning adskilt av en midtrabatt. På søndager sperres de tre felta som er nærmest stranda av for biltrafikk slik at de kan brukes av fotgjengere og syklister.
Trichogomphus mongol
Trichogomphus mongol er en bille som hører til gruppen hornbiller i familien skarabider (Scarabaeidae).
Horten kirke
Historikk
Kirken er tegnet av arkitekt Christian Henrik Grosch, og stod ferdig bygget i 1856. Under siste krig ble Marinens Hovedverft, som da var okkupert av tyskerne, fullstendig utbombet. Det ble først sluppet ned markeringslys rundt vertfsområdet, samt en annen farge rundt kirken. Bombingen ble deretter utført med det som vel må regnes som datidens "kirurgiske presisjon", da kirken ble så å si urørt, mens verftet ble lagt i grus. En stor stein traff dog kirken under bombingen, og den ligger fortsatt på en bjelke på kirkens loft.
San Jacinto County
San Jacinto County er et fylke i den amerikanske delstaten Texas. Det ligger i de østlige delene av staten. Det grenser mot Trinity County i nord, Polk County i nordøst, Liberty County i sørøst, Montgomery County i sørvest og mot Walker County i nordvest.
Aston Martin DB4 GT Zagato
Bilene ble sendt til Italia som rullende chassis, og karosseriet ble bygget og montert av Zagato. Den største forskjellen fra DB4 var chassis, som er 4,5 tommer kortere enn hos DB4, samt motoren, som hadde tolv tennplugger i stedet for seks samt en annen forgasser. Motoren leverte en effekt på 314 hestekrefter, og sørget for at bilen akselererte fra 0-100 km/t på 6,1 sekunder mens toppfarten var 246 km/t.
Trichogomphus mongol
Utseende
En stor (opptil 40 millimeter) og kraftig, blank, svart hornbille. Hannen har et langt og kraftig horn på hodet og fire horn på pronotum, ett par på sidene og et i midten. Pronotum er for det meste glatt og blankt, men har noen felter med nettmasket mikroskulptur. Hunnen hos denne arten mangler horn på hodet, har bare en liten knøl, og pronotum er rundet uten noen horn eller uthulinger, svært grovt punktert foran, glatt og blankt bak. Dekkvingene hos begge kjønn er blanke uten punktrader, kraftig punkterte ved roten. Disse billene er meget kraftig bygde, også til hornbiller å være.
Køllert
Utvikling
Til køllerter hørte ofte en ringkrage, en ringformet metallkrage som seinere ble forminsket til en gravert brystplate som fortsatt blir båret med ulike typer uniformer.
Encomienda
Avskaffingen
Over hele Karibien visnet «encomienda-systemet» bort av seg selv allerede etter én generasjon på grunn av fall i befolkningen. Det er derimot uenighet om i hvilken grad «de nye lovene» avskaffet «encomienda-systemet» i andre spanske kolonier i Amerika. Styresmaktene klarte aldri å tvinge «los encomenderos» til å respektere «de nye lovene» fullt ut. Mange hevder likevel at «encomienda» ble avskaffet i siste halvdel av 1500-tallet.
Gjeter
Gjetingens historie
Reinsdyret ble ikke domestisert før for cirka 2 000–3 000 år siden, noe som gjør reingjetere til relativt «ferske» gjetere sammenlignet med andre. Man regner med at domestiseringen av reinen skjedde i Fennoskandia og Russland, men samene var i all hovedsak enten jegere og sankere eller fiskere på den tiden, og overgangen til reindrift skjedde faktisk ikke før i det 16. og 17. århundre hevder Røed, Bjørklund & Olsen (2018), selv om nok gjeting av rein begynte lenge før dette. Det har vi fått kunnskap om fra den gamle sagalitteraturen, der blant annet Snorre forteller om Ottar fra Hålogalands reise til Alfred den store på slutten av 800-tallet. Der fortalte Ottar kongen at han hadde 600 usolgte tamme rein, hvorav seks lokkerein, hjemme på gården sin. Det antyder klart at reindrift og reingjeting må ha pågått alt før den tid.
Aston Martin DB4 GT Zagato
Hensikten var å produsere 25 eksemplarer av modellen, men etterspørselen var dårlig og det ble kun produsert 20 eksemplarer. I dag betaler samlere inntil 1 500 000 britiske pund (omkring 18 000 000 norske kroner) for en original DB4 GT Zagato.
Uvdal stavkirke
Uvdal stavkirke fremstår idag som en korskirke i stavverk (stående tømmer), og var opprinnelig bygget som en enskipet stavkirke av midtmasttypen, i Uvdal i Nore og Uvdal kommune i Viken. De senere utvidelser og påbygninger er utført i samme teknikk som den opprinnelige stavkirken, og har i stor grad kun flyttet på og brukt om igjen middelaldermaterialene.
Det er vanlig å datere stavkirken til slutten av 1100-tallet. Tømmeret i konstruksjonen er årringsdatert til 1168, og kirken må ha blitt bygget rett etter dette, da det ser ut som om tømmeret ikke var skikkelig tørt da kirken ble reist. Kirken har også idag preg av middelalder i bygningsformen, med kraftige innslag av renessanse og rokokko i interiøret.
Bygget har ca. 170 sitteplasser.
San Jacinto County
San Jacinto Countys totale areal er 1 626 km² hvorav 148 km² er vann. I 2000 hadde fylket 22 246 innbyggere og administrasjonssenteret ligger i byen Coldspring.
Gjeter
Gjeting i sommerhalvåret
I det førindustrielle jordbruket i Norge ble dyra i sommerhalvåret enten gjett i tilknytning til gårdsbruket, eller sluppet på sommerbeite ved ei seter eller en støl. Det var gjerne familiemedlemmene som sto for gjetingen, men på større gårder kunne også tjenestefolk ha sånne oppgaver. I riktig gammel tid brukte noen også treller. Og det var vanlig å slippe både storfe og småfe på sommerbeite.
Fylkesvei 5 (andre betydninger)
De har fra 2019 andre nummer.
Se også: riksvei 5
Trichogomphus mongol
Utbredelse
Arten er utbredt i det sørlige Kina og Vietnam.
Horten kirke
Inventar
Døpefonten er laget av straffanger på Akershus festning.
Veslemøy Nystedt Stoltenbergs fire glassmalerier har jul, påske, pinse og ««Det nye Jerusalem» som motiv. De kom på plass i 1990 og 1992. Bombingen 9. april 1940 smadret de glassmalerier kirken hadde hatt fra 1920.
Gjeter
Gjeting i sommerhalvåret
Støling og setring foregikk i utmarka, ofte i tilknytning til høyereliggende beiteområder. Å få dyra dit var både tidkrevende og strevsomt arbeide, og ofte måtte både folk og fe gå i timer og dager for å nå sommerbeitene. På sommerbeite ble gjerne dyra samlet inn for natten i ei begrenset innhegning, kalt et kve. Prosessen ble kalt grindgjeting eller kveing. Inngjerdingen kunne være laget som flyttbare grinder, så nattkveet kunne flyttes rundt omkring etter behov, slik at graset fikk best mulig utnyttelse av gjødsla fra dyra. Om dagene fikk dyra gå fritt på beite, med tilsyn av en gjetergutt eller to. Oppgaven deres var å holde dyra trygge og innenfor for et gitt område.
Horten kirke
Inventar
Krusifikset på alteret er skåret i tre av kunstneren Torbjørn Danielsen.
Gjeter
Gjeting i sommerhalvåret
Styregjeting er en form for gjeting som i dag karakteriseres mer av å være et slags tilsyn med dyra, som stort sett får gå fritt, men styres (kontrolleres) ved behov. Metoden er i dag mest brukt til gjeting av rein, spesielt når reinflokkene skal veksle mellom vinter- og sommerbeite. Tidligere var imidlertid denne metoden i bruk da dyra sesongvis skulle flyttes mellom gårdene og setrene. En annen metode er såkalt kantgjeting, en slags variant av styregjetingen. Da kontrolleres dyra bare i utkantene av beiteområdet, slik at de ikke kommer inn på andres beiterett eller i farlig terreng. Begge metodene har blitt brukt til gjeting av spesielt sau og rein.
Barnegjetere
Presten Hans Strøm skriver om gjeting rundt 1760 at «i mangel av fornøden Tiænestefolk» måtte gårdsbrukene benytte barn til gjeting. Det kunne være barn som hørte til gården, men det var også vanlig at barn fra husmannsplasser og mindre gårdsbruk måtte reise fra foreldrene, for å gjete for andre. Alderen var ofte ikke mer enn 10-14 år, og både gutter og jenter måtte bidra. Gjetergutter var mest brukt, fordi de ble sett på som sterkere og fordi jentene ofte var opptatt med andre huslige sysler. Opplæringen kunne starte alt fra seksårsalderen. Det var ikke uvanlig at seterjentene hadde med seg en gjetergutt eller gjeterjente til å hjelpe til. Det er anslått at det tidlig på 1800-tallet var 50,000-70,000 barn som var med som gjetere. Det tilsvarer at alle friske barn på landsbygda gjette i minst to sesonger. En gjetergutt fra Hedmark forteller at «det første året gjorde jeg ikke annet enn å gråte. Men det var svært dårlig med mat i stua, så jeg måtte ut».
Horten kirke
Vedlikehold
Kirken har nylig gjennomgått utvendig vedlikehold, der deler av taket ble byttet, og fasaden ble sikret og restaurert. Innvendig er det installert nytt orgel, som stod ferdig til advent 2013, og ble innviet 19. januar 2014.
Gjeter
Gjeting i drifteheiene
Ei driftehei er en del av et fjellområde som blir leid bort til dyrebeite. Dyra ble passet av profesjonelle gjetere, som regel voksne eller halvvoksne menn. Dyreflokkene kunne være sammensatt av både storfe og småfe, kanskje også hester. Krøt(t)er er en samlebetegnelse for både ku, sau og geit, og krøtterdriftene startet midt på 1700-tallet og varte til omkring 1900-1910. I Rogaland og Vest-Agder var dette en svært vanlig form for gjeting, og store deler av fjellområdet ble tatt i bruk.
Uvdal stavkirke
Kirken ligger oppe i Kirkebygda på den gamle prestegården Opdal (idag «Prestgarden»), hvor to bygninger (et loft med middelalderkjerne og en stue som fungerte som skole for «Kirkebygden» fra 1800-tallet til 1968) står som del av Nore og Uvdal Bygdetun. Uvdal stavkirke ble tidligere også kalt «Uppdals K. i Numdal» eller «Opdals kirke».
Gjeter
Gjeting i drifteheiene
Krøtterdriftene kunne være sammensatt av dyr fra mange gårdsbruk. Økningen i folketallet gjorde at også antallet husdyr økte, men egen utmark var ofte for liten til å ha dyra på beite. Da var en løsning å sende dyra på leid sommerbeite. Gjeterne samlet dyra om våren og gjette flokken til heis, og om høsten ble dyra ført tilbake til eierne. Slike dyr ble kalt leiekrøtter, hegningskrøtter eller graskrøtter. Drifteflokken kunne imidlertid også være oppkjøpte dyr, som om høsten skulle føres til slakt.
Uvdal stavkirke
Kirkebygget
Tømmeret i kirken er årringdatert til 1168. Den må derfor være bygget i tiden like etter dette. Dette vet man fordi tømmeret ikke var skikkelig tørt da kirken ble reist. Den er siden ombygget og utvidet flere ganger, i det meste i stavverk; kun sakristiet er tømret.
Gjeter
Gjeting i drifteheiene
Som regel var det to gjetere som arbeidde sammen. Dyra ble samlet på en fast liggeplass hver natt, og om dagen gikk dyra på beite i området rundt liggeplassen. Den faste liggeplassen ble kalt en lege eller læger, med sammensetninger som driftelege og felæger. Gjeterne overnattet i leget, og gjeteformen er derfor kalt legegjeting. Drifteleget kunne ha en liten steinbu eller trebu til overnatting, men ofte hadde gjeterne bare en heller til ly for natta. Noen ganger måtte de overnatte under åpen himmel. En krøtterdrift kunne ha 10-20 drifteleger, og en flyttet flokken rundt mellom disse. På hver plass var en sjelden lenger enn 2-7 netter.
Å drive med legegjeting var et hardt liv. Gjeterne måtte ofte gå lange strekk i all slags vær. Det var vått og kaldt, og maten var heller skral. Gjeterne gikk og lå i de samme klærne hele tiden: bukse og trøye i vadmel, ullsokker og lærstøvler. Mot regnet la en et skinn over skuldrene. Først etter 1900 kom det første regntøyet - melsekker innsatt med olje. Noen var så heldige at de hadde en hatt eller lue, men de fleste gikk barhodet. Skjegget fikk gro som det ville. Lus var vanlig.
Håkon Karlsen
Håkon Karlsen (født 5. mars 1922 i Trondheim, død 6. mai 2007) var en norsk journalist.
Han flyktet under den andre verdenskrig til Sverige fra Hattfjelldal, hvor han ble utskrevet til arbeidstjeneste. Etter studier ved Uppsala universitet, ble Karlsen lærer i Strinda. Han ble ansatt i NRK ved Trøndelag Kringkaster (1947–1964), NRK Troms (1964–1976), og NRK Sørlandet (1976–). Sentralt hadde Karlsen engasjement hos NRK Barne- og ungdomsavdelingen der han ble svært kjent for figurene Amandus og Antonsen i barnetimen, samt den senere så kjente underholdningsavdelingen. Han er kjent for å ha oppdaget «Oluf» og deltok i flere radio- og fjernsynsprogram med ham, plateutgivelsen Ja, du Oluf (Cat Music, 1973), Mølje & sodd (Dagbladets sommerkassett, 1980) og filmene Førti år med Oluf (1979) og Oluf – No må du skjærpe dæ, gutt (1991).
Gjeter
Gjeting i drifteheiene
Til mat hadde gjeterne med seg hvetemel og salt, ofte også flatbrød og kavring. I tillegg kunne en ha med smør, ost, tørka kjøtt, kaffe og tobakk. De fleste kyrne i en krøtterdrift hadde ikke melk, og derfor hadde en ofte med en ekstra melkeku til kostholdet.
Torfinn Normann Hageland har samlet en bred oversikt over kjente legegjetere i Rogaland og Vest-Agder, en liste på flere hundre navn. Noen eksempler:
Gjeting i moderne tid
Reingjeting pågår fortsatt i stor utstrekning. Reingjeterne har for lengst tatt i bruk moderne motoriserte metoder til å kontrollere reinflokkene, som bruk av terrenggående firehjulinger og snøscootre. Mange reingjetere velger imidlertid fortsatt å ha med lapphunden til å hjelpe seg, men behovet for hunder er ikke like stort lenger. Hundene sitter nå gjerne på kjøretøyet sammen med gjeterne når flokken forflytter seg, så det er ikke like hardt arbeid for den lenger heller. Dessuten har rovdyrfaren avtatt betraktelig med årene og er mange steder nærmest fraværende.
Beitedyr har i en en periode fått gå fritt i utmarka, kun med begrenset tilsyn, men det er ikke like vanlig å slippe storfe på utmarksbeite lenger. Tradisjonell gjeting begrenser seg gjerne til reingjeting, mens dyrebøndene i våre dager stort sett fører tilsyn med dyra sine selv. For å makte det har mange bønder begynt å merke dyra med radiosendere eller GPS. Sauesanking er imidlertid fortsatt ei krevende årlig oppgave, som gjerne tar til i september. Jæren smalalag hadde i 2020 hele 43,000 sauer som skulle ned fra fjellbeite.
I 1970-årene ble alle rovdyrene i Norge totalfredet, og etter dette har rovdyrfaren flere steder vært noe økende. I dag må derfor bønder noen steder holde dyra på innmark bak rovdyrsikre gjerder. Dette har skapt en økende grad av konflikt mellom landbruksinteresser og dyreverninteresser.
Gjeteren Arne Øvergaard skulle i august 2000 se etter søsterens sauer i Flendalen i Trysil. En bjørn kom plutselig inn på han bakfra. For å forsvare seg, kom Øvergaard til å skadeskyte bjørnen. Han sparket også bjørnen i kjeften, med den følge at han fikk dype sår i foten. Den skadeskutte bjørnen ble felt etter ett døgns videre jakt.
Som forebyggende tiltak mot rovdyrskade er det blant annet gjort forsøk med bruk av gjetere med vokterhunder. Målet med forsøkene har vært å teste ut om det er mulig å øke dyras evne til å holde seg samlet under beite og hvile, samt å få erfaring med preventivt bruk av gjeterhunder og vokterhunder.
Gjetere i tradisjon og kultur
Gjetere og gjeting opptrer i mange gamle sagn, fortellinger og folkeviser. Gjeteren tilbrakte mye tid alene i utmarka og kunne da møte både tusser og troll. I flere norske folkeeventyr blir helten satt til vanskelige gjeteroppgaver, for eksempel i eventyret «Gjete kongens harer».
Salve sauegjeter er en barnebok av Sigbjørn Hølmebakk. Boka ble filmatisert i 1958.
Teksten til sangen «Eg gjette Tulla» er av ukjent forfatter, men temaet var sikkert gjenkjennelig for mange - om gjeteren som mistet et dyr til ulven. I «Blåmann, Blåmann, bukken min» av Aasmund Olavsson Vinje er det en som leter etter geita si, og det heter at «bjørnen med sin lodne fell, kan deg taka seint i kveld».
Uvdal stavkirke
Kirkebygget
En arkeologisk undersøkelse gjort i 1978/1979 under gulvene i skip, kor og sakristi avdekket spor etter minst ett eldre bygg på stedet, trolig en eldre stolpekirke. I et av stolpehullene ble det funnet to mynter som er datert til perioden like etter år 1100. Det ble i 1978 funnet 552 mynter under kirkegulvet, 44 fra kong Sverres tid (1177-1202), 40 fra tidlig 1200 og 120 fra Håkon Håkonssøns tid (1217-1263). Fra de arkeologiske utgravningene i 1978-79 stammer en rekke gravfunn med tekstiler, en rekke mynter og andre gjenstander. Av særlig interesse var et tynt pilegrimsmerke i bly med fremstilling av Olav den hellige, datert til 1200-tallet.
Bygningen som ble reist i 1168-69 var altså en énskipet midtmastkirke, lignende kirkene som ble reist i Nes og Flå i Hallingdal på samme tid, og i nabosoknene lenger ned i Numedal i Nore, Veggli og Rollag, alle med kor med apsis, takrytter (det er teorier om klokketårn med henvisning til midtmastens bærefunksjon) og tilsynelatende svalgang.
Fra middelalderen er bevart et forgylt Limoges-krusifiks, en del av et prosesjonskrusifiks i tre, en døpefont i tre, en liten smijerns lysekrone, en brodert kollektbøsse med liljemotiver på en lang stang samt en vakker nøkkel i bronse med liljemotiver i hodet. I skriftlig materiale er kirken nevnt første gang i 1327.
Kirkene i det 12. århundre var små og ble derfor gjerne utvidet, både før og etter reformasjonen. Uvdal stavkirke fikk utvidet skipet mot vest ca. tre meter allerede i middelalderen, samtidig som apsiden ble fjernet og erstattet av en rett avkuttet forlengelse av koret. En ekstra midtmast ble også tilført på denne tiden, plassert der vestveggen opprinnelig stod. Kirkens utskårne vestportal stammer fra denne tiden; det er ingen bevarte utskårne portaler fra 1100-tallsbygningen.
Denne utvidelsen mot vest og en forsiktig ombygning av koret har trolig sammenheng med oppføringen av et lektorium over og foran koråpningen: lektoriets utskårne front og gulvplanker er etter reformasjonen re-montert i kirkens vestre del som galleri for menigheten.
Fylkesvei 53 (andre betydninger)
I Norge finnes fylkesvei 53 i de følgende fylkene:
Uvdal stavkirke
Kirkebygget
I 1684 ble også koret revet og gjenoppført av de gamle materialene med tillegg av nye i samme bredde som skipet, østover. I perioden 1721–1723 ble kirken også utvidet med korsarmer av stavverk, samtidig som det ble bygd en ny takrytter over krysningspunktet mellom skip og korsarmene. Det laftede sakristiet på korets nordvegg ble oppført i 1819.
Eksteriør
Kirken fikk utvendig panel i 1760. Ny spon ble lagt på takrytter og de værutsatte takflatene i 2003, samtidig som resten av taket ble punktutbedret. De værutsatte flatene var sist restaurert i 1960.
Interiør
Stavene som flanker koråpningen og som har opptatt korveggene er dekorert med utskårne masker som antas å være opprinnelige. Også den sekundære midtmasten har et utskåret kapitél med rankedekor. I 1624 ble det dessuten installert benker med utskårne vanger i skipet.
Kirken er omfattende dekorert innvendig, antagelig utført i 1656 (i de eldste delene av kirken) og under utvidelsen i 1684. Tverrarmene ble trolig dekorert med rokokko-ornamenter under utvidelsen i 1721–1723.
Innvendig er deler av det middelalderske bordgulvet bevart. Kirken har flat takhimling i dag, men det er usikkert om den hadde det fra begynnelsen av (men det er mulig). Vestgalleriet i skipet -oppført trolig tidlig på 1600-tallet- består av utskårne deler som kan stamme fra et lektorium som det er funnet spor etter foran koråpningen (jfr. Lektoriehimlingen i Torpo stavkirke. Utvidelsen vestover i middelalderen kan ha sammenheng med oppførelsen av lektoriet.
Gjeter
Gjetere i tradisjon og kultur
En pastorale er et musikkstykke som i form eller innhold har hentet inspirasjon fra gjeterlivet eller et idyllisk liv på landet. Beethovens Symfoni nr.6 har tilnavnet «Pastoralesymfonien», og siste sats heter «Hyrdesang». Et av Edvard Griegs Lyriske stykker heter Gjetergutt.
Uvdal stavkirke
Interiør
Også en røft tilhugget døpefont av tre (kleberstenskummen ble funnet i deler under gulvet i 1979), en liten smijerns lysekrone samt øverste del av et sengotisk prosesjonskrusifiks -festet i koråpningen – hører til kirkens middelalderinteriør. I Kulturhistorisk museum oppbevares foruten kirkens røkelseskar i bronse også et alterkrusifiks av forgylt kobber og emalje som stammer fra denne kirken. Krusifikset er trolig gjort i Limoges i Frankrike; en vakker kopi er utført av sølvsmeden Gro Kollandsrud.
Uvdalskvinnen
Under arkeologiske utgravinger under kirkegulvet på 1970-tallet fant man en begravelse fra 1300-tallet. Fire personer, to tenåringsjenter og to småjenter, var gravlagt sammen. Bevaringsforholdene var gode slik at likene var mummifisert og klær godt bevart. Den eldste personen omtales som "Uvdalskvinnen" og hun er å se i utstillingen Forvandling på Universitetets kulturhistoriske museum i Oslo.
Gjeter
Gjetere som religiøse symboler
I Lukasevangeliets kapittel 15 står også fortellingen om «den fortapte sønnen» eller «sønnen som kom hjem». Sønnen som dro hjemmefra endte som grisegjeter. For jødene var grisen et urent dyr, og det var ekstra nedverdigende å måtte dele maten med disse.
Uvdal stavkirke
Annet
Kirkegården og kirken var i daglig bruk frem til 1893. Den er nå museumskirke og tilhører i dag Fortidsminneforeningen.
Gjeter
Gjetere som religiøse symboler
På latin kalles en gjeter pastor, en betegnelse som også brukes om prester og forstandere. Biskoper og andre geistlige bruker tradisjonelt bispestav som verdighetstegn, en seremoniell gjeter- eller hyrdestav som er utformet på litt ulikt vis. I Juleevangeliet er gjetere blant de første som får se det nyfødte Jesus-barnet.
Den hinduiske guden Krishna vokste opp som kugjeter og blir ofte framstilt mens han spiller fløyte for kyrne.
Uvdal stavkirke
Atkomst
Uvdal stavkirke må ikke forveksles med Uvdal kirke som ligger i dalbunnen, rett ved fylkesvei 40. Den er bygd i dragestil.
Halo
Halo har flere betydninger:
Άλως
Sam Bird
Sam Bird (født 9. januar 1987 i Roehampton) er en britisk racerfører. Han har konkurrert i blant annet GP2 og Formel 3. I 2012 skal han kjøre i Formel Renault 3,5 liter, og han er også testfører for Formel 1-laget Mercedes GP.
Karriereoversikt
Noter til tabellen:
Polarbergmåler
Polarbergmåler (Entephria polata) er en sommerfugl i gruppen av de egentlige målere (Geometridae). Den er en sterkt nordlig art som finnes i de nordligste områdene av Europa, Asia og Nord-Amerika. I Norge er den bare funnet fra Nordland og nordover.
Utseende
En middelsstor (vingespenn 22 – 28 mm), slank, brungrå måler. Begge kjønn har trådformede antenner. Forvingene er brungrå med to smale, bølgete, lyse tverrstriper, ellers med utydelige tegninger. Bakvingene er ensfarget lysgrå. Larven er nokså kraftig, med korte, utstående børster, brun med en lys sidestripe og noen hvite flekker på ryggen.
Levevis
Arten lever på subarktiske heier. Man har regnet med at larvene levde på dvergbjørk (Betula nana), men nyere observasjoner tyder på at vertsplanten er krekling (Empetrum spp.).
Utbredelse
Polarbergmåleren finnes i de nordligste delene av Europa, Asia og Nord-Amerika. I Norge er den registrert i den sørlige delen av Nordland, i indre Troms og over hele Finnmark.
16. arrondissement
16. arrondissement, også kalt arrondissement de Passy, er et arrondissement sørvest i Paris, som ligger ved Seinens høyre bredd.
Det grenser til det 17. arrondissement i nord. På motsatt side av elven ligger 7. og 15. arrondissement.
Arealet er på 16,37 km² inkludert Boulogne-skogen som er på 846 hektar. Rådhuset opplyste også at innbyggertallet var 173,753 per 1. januar 2013.
Over 40 % av bygninger i Paris knyttet til diplomatisk forbindelse med andre land (ambassader og konsulater) ligger i bydelen.
Il Lombardia 2016
Il Lombardia 2016 var den 110. utgaven av det italienske sykkelrittet Il Lombardia, og ble arrangert 1. oktober 2016. Rittet var 241 km langt og gikk fra Como til Bergamo.
Cisternerne
Cisternerne – Museet for Moderne Glaskunst er et museum for glasskunst plassert i København vannforsynings tidligere høydebeholdere (cisterner) under Valby Bakke, i Søndermarken overfor Frederiksberg slott. Nedgangen er markert med to glasspyramider.
I 1996 fikk Cisternerne sin nåværende form hvor de blir brukt som museum for moderne glasskunst.
Museet viser verker av kunstnere som Robert Jacobsen, Carl-Henning Pedersen, Tróndur Patursson, Leif Sylvester, Peter Brandes, Arne Haugen Sørensen, Jette Vogt, Adi Holzer, Eva Weiss Bentzon og Magne Furuholmen.
Cisternenes historie
Cisternene er opprinnelig en del av Københavns vannforsyning og tjente som høydebeholder som skapte nok trykk i vannledningene til at vannet kunne nå opp til de øverste etasjer i byens eiendommer. Cisternene ble bygget i perioden 1856–1859 og var opprinnelig bygget som et stort åpent basseng. Det var inngjerdet av et smijernsgitter og forsynt med et springvann. Av hygieniske årsaker dekket man over bassenget i 1889. Det ble delt i tre like store rom, slik at effekten av eventuell forgiftning, smitte eller sabotasje kunne begrenses mest mulig. Cisternene fungerte som vannreservoar frem til 1981, da de ble tømt.
John Alcock
John Alcock er navnet til flere personer:
Astroworld (album)
Astroworld (stilisert i store bokstaver) er det tredje studioalbumet av den amerikanske rapperen Travis Scott. Det ble utgitt 3. august 2018 under Grand Hustle Records, Epic Records og Cactus Jack Records. Albumet avløste hans andre studioalbum  Birds in the Trap Sing McKnight  (2016) og hans felles album Huncho Jack, Jack Huncho  (2017) med Quavo. På albumet har Scott med seg gjestevokalister som Kid Cudi, Frank Ocean, Drake, The Weeknd, James Blake, Swae Lee, Gunna, Nav, 21 Savage, Quavo, Takeoff, Juice Wrld, Sheck Wes og Don Toliver, blant annet. Produksjonen ble håndtert av flere høyprofilerte produsenter som Mike Dean, Allen Ritter, Hit-Boy, WondaGurl, Tay Keith, Tame Impala, Frank Dukes, Sonny Digital og Thundercat.
Bakgrunn
Tittelen på albumet ble annonsert i mai 2016,  og ga uttrykk for at utgivelsen ville bli satt til 2017. Albumtittelen er oppkalt etter den nedlagte fornøyelsesparken Six Flags AstroWorld, som var lokalisert i Houston, Texas før det ble nedlagt i 2005. I et intervju med  GQ  fra 2017, uttalte Scott følgende rundt tittelen på albumet: «De rev ned AstroWorld for å bygge flere leiligheter. Det høres ut som å ta en fornøyelsespark bort fra barn. Vi vil ha det tilbake. Vi vil ha AstroWorld tilbake. Det er derfor jeg gjør det. Det tok «moroa» ut av byen.»
Silvana Tirinzoni
Silvana Tirinzoni (født 25. juni 1979) er en sveitsisk curlingspiller.
Hun representerte Sveits under Vinter-OL 2018 i Pyeongchang, hvor laget hennes endte som nummer 7.
Under Vinter-OL 2022 i Beijing, ble hun nummer 4.
Jan Szarek
Jan Szarek (født 13. februar 1936 i Bielsko i Polen, død 8. oktober 2020 i Cieszyn) var en polsk luthersk biskop for den evangelisk-augsburgske kirke i Polen. Han var også leder av Det polske økumeniske råd fra 1993 til 2001. Han hadde et æresdoktorat fra Det kristne teologiske akademi i Warszawa.
Bakgrunn
Jan Szarek ble født i Bielsko og oppdradd i den lutherske tro. Fra 1956 til 1960 studerte han teologi ved Det kristne teologiske akademi i Warszawa, og der forsvarte han sin tese «Tomasz Muenzers liv og virke, og hans holdning til Martin Luthers reformasjon».
Prest
He van ble presteviet av biskop Andrzej Wantuła den 25. september 1960 i Frelserens kirke i Bielsko-Biała.