cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Carrick-A-Rede taubro
Historie
Det antas at det er laksefiskere som har bygget broer over til øya i over 350 år. De har hatt mange former gjennom årene. På 1970-tallet hadde den bare ett rekkverk og store hull mellom plankene. En ny bro, som tåler opp til ti tonn, ble bygd ved hjelp av lokale klatrere og rappellister i 2000. En annen ble bygget i 2004 og tilbød både besøkende og fiskere en mye tryggere passasje til øya. Det nåværende av ståltau og douglasgran ble laget av Heyn Construction i Belfast og satt opp tidlig i 2008 til en kostnad på over £ 16.000. Det har vært mange tilfeller der besøkende, ikke kunne ta turen tilbake over broen, har måttet hentes fra øya med båt. 24. mai 2017 avslørte en rutinemessig inspeksjon at broens strukturelle tau hadde blitt ødelagt av hærverk. The National Trust kunngjorde at broen ville bli stengt i lengre tid. Dagen etter ble det imidlertid kjent at konstruksjonsingeniører hadde fullført reparasjoner, og at broen hadde blitt åpnet igjen.
NM i friidrett 1963
Norgesmesterskapet i friidrett 1963 bestod av flere arrangementer som i 1963 kåret norgesmestere i friidrettsøvelsene.
Hovedmesterskapet ble arrangert på Lerkendal stadion i Trondheim 16.–18. august. Arrangører var SK Freidig og Trondheim & Omegn Friidrettskrets. Kongepokalvinnere var Arne Hamarsland og Berit Tøien Berthelsen.
Følgende øvelser ble arrangert utenfor hovedmesterskapet:
Jung Sung-sook
Hun representerte Sør-Korea under Sommer-OL 2000 i Sydney, der hun tok bronse. Hun tok også bronse under Sommer-OL 1996.
Slaget ved Assietta
Slaget ved Assietta ble utkjempet den 19. juli 1747 som en del av felttoget i Italia under den østerrikske arvefølgekrigen. Resultatet ble nederlag for Frankrike mot armeen til Kongedømmet Sardinia.
Bakgrunn
I den sisten fasen av den østerrikske arvefølgekrigen valgte Frankrike å utrydde den savoie-piemontesiske armeen på grunn av den strategisk sterke posisjonen deres. Kong Ludvig XV av Frankrike hadde alt prøvd å trenge inn i Piemonte, beleira Cuneo og utkjempet slagene ved Madonna dell'Olmo og Bassignana, men hadde tapt alt så langt. Denne gangen møtte de med en svær arme på 150 infanteriregiment, 75 kavaleriskvadroner og to artillerbrigader, under kommandoen til marskalk Charles Louis Auguste, hertug av Belle-Isle og Marquis De La Mina. De to kommandantene hadde forskjellig syn på hvordan de skulle utføre felttoget. Belle-Isle ønsket å gå mot Torino ved å krysse Alpene, mens hans spanske kollega ønsket å sende tropper for å frigjøre Genova fra beleiringen til en østerriksk-piemontesisk styrke.
Belle-Isle fikk gjennomslag for planene sine og de franske troppene okkuperte Antibes og provinsen Nice. De ble derimot stoppet av sterk piemontesisk motstand i de sørlige fjellovergangene i Alpene. Broren til Belle-Isle, Chevalier de Belle-Isle, førte en arme på 50 infanteribataljoner, 15 kavaleriskvadroner og mange kanoner mot de nordlige overgangene. Armeen ble delt inn i to korps, et som gikk ned fra Moncenisio mot Exilles, og et som gikk mot Fenestrelle fra Assiettapasset. Sistnevnte er et øde platå på over 2500 meter over havet. Karl Emmanuel III av Sardinia hadde regnet med at franskmennene ville passere her, og bygget festningsverk med 13 infanteribataljoner, ni av de piemontesiske og resten fra østerrikerne og sveitserne som ikke hadde klart å gjennomføre beleiringen av Genova.
Fransk etterretning varslet marskalkene om at piemonteserne bygget festningsverk i passet, og valgte å gå til angrep med en gang. Franskmennene kom til slaget med 32 bataljoner mot piemonteserne sine 13 bataljoner. De franske troppene var delt inn i tre kolonner. Angrepet start kl. 1630, og til tross for i den heltemodige innsatsen til franskmennene, ble de presset tilbake av det sterke piemontesiske forsvaret med store tap. Etter fem timer trakk franskmennene seg tilbake. Den franske kommandanten Chevalier de Belle-Isle mista livet i slaget.
Franskmennene tapte 5000 mann, inkludert sju generaler, mens piemonteserne bare tapte 77 mann og fikk 50 soldater skadet.
De franske troppene returnerte til Frankrike. Fredrik II av Preussen sa etter å ha hørt om slaget i Assietta at om han hadde hatt slike tapre soldatar, så ville han lett ha blitt konge av Italia.
Lesia Kalytovska
Lesia Mikhajlivna Kalytovska, ukrainsk Леся Михайлівна Калитовська (født 13. februar 1988) er en ukrainsk syklist som konkurrerer i banesykling. Hun representerte landet sitt under Sommer-OL 2012 i London, der hun ble nummer 9 i lagforfølgelse. Hun tok bronse under Sommer-OL 2008.
Ateisme
Ateisme, avledet fra greske atheos, «uten gud», er en tankeretning hvor man ikke tror på at det finnes noen gud, guder eller høyere makter. Begrepet ateisme spenner fra å ikke tro på en eller flere guder til å ta aktiv avstand fra enhver form for tro på det guddommelige. I begge tilfeller er ateisme, i kontrast til sin motsetning, teisme, en manglende overbevisning om at gud finnes.
Etymologi
I tidlig antikk gresk hadde adjektivet atheos (ἄθεος, fra negasjonen ἀ- + θεός «gud») i betydning «gudløs». Det ble først benyttet som et kritisk begrep som løselig betydde «ugudelig» eller «vantro». På 400-tallet f.Kr. begynte ordet å indikere en mer bevisst og aktiv gudløshet i betydningen «avrevet forhold til gudene» eller «benekte gudene». Begrepet ἀσεβής (asebēs) ble derfor benyttet mot de som nektet eller ikke viste respekt for de lokale gudene, selv om de trodde på andre guder. Moderne oversettelser av antikke tekster gjengir stundom atheos som «ateistisk». Som et abstrakt substantiv var det også ἀθεότης (atheotēs), «ateisme». Cicero omskrev det greske ordet til latinske atheos. Begrepet fant hyppig bruk i debatten mellom de tidlige kristne og grekerne hvor begge sider benyttet det i nedsettende betydning på hverandre.
Begrepet ateist (fra franske athée), i betydningen av «en som benekter eller ikke tror på eksistens av Gud», går kronologisk forut atheism på engelsk, hvor det først er funnet så tidlig som 1566, og på nytt i 1571. Ateist som merkelapp på de som ikke tror, de gudløse, ble brukt i England så tidlig som 1577. Det engelske begrepet  atheism ble avledet fra franske athéisme og benyttet i engelsk en gang rundt 1587. Beslektede ord oppsto senere: deist i 1621, teist i 1662, og teisme i 1678. På den tiden hadde deist og deisme allerede den meningen som de har i dag, og begrepet teisme kom til bli motsetningen til deisme.
Religionshistorikeren og forfatteren Karen Armstrong har skrevet at «I løpet av 1500- og 1600-tallet var ordet «ateist» fortsatt reservert utelukkende for polemisk bruk... Begrepet «ateist» var en fornærmelse. Ingen ville drømt om å kalle seg selv for en ateist.» På midten av 1600-tallet var det fortsatt ansett som umulig å ikke tro på Gud.
Ateisme ble først benyttet for å beskrive en selverklært tankeretning på slutten av 1700-tallet, særlig for å betegne en mangel på tro på den monoteistiske abrahamittiske gud. På 1900-tallet bidro globaliseringen til at begrepet spredte seg til å få betydningen mangel på tro på alle guder og guddommer. En del ateister har dog uttrykt tvil om behovet for begrepet ateisme. I boken Letter to a Christian Nation («Brev til en kristen nasjon») har forfatteren Sam Harris skrevet: «Faktisk, «ateisme» er et begrep som aldri skulle ha eksistert. Ingen trenger noen gang å identifisere seg selv som en «ikke-astrolog» eller en «ikke-alkemist». Vi trenger ikke ord for folk som tviler på at Elvis fortsatt lever eller at romvesener har reist gjennom galaksen kun for å plage bønder og deres kuer. Ateisme er ingenting annet enn støy fornuftige mennesker lager i nærvær av urettferdige religiøse trosretninger.»
Agnostisk ateisme og gnostisk ateisme
Ateisme og agnostisisme er ord som ofte blir brukt om hverandre, men som defineres på forskjellige måter. Det er vanlig å si at ateisme og teisme er ord som omhandler tro, mens agnostisisme og gnostisisme er ord som omhandler kunnskap. Når det gjelder ateister kan man dele opp dette segmentet i to grupper bestående av agnostiske ateister og gnostiske ateister. Også kjent som svak ateisme og sterk ateisme. Forskjellen er at en agnostisk ateist/ svak ateist gjerne vil understreke at han ikke benekter guders eksistens, men har en mangel av tro. Derimot vil en gnostisk ateist / sterk ateist fremheve at han/hun er overbevist om at teismen er falsk og at det ikke finnes guder. Den ene ser seg selv å være uten kunnskap om guds eksistens, mens den andre hevder å ha kunnskap.
Vitenskapelige og historiske begrunnelser
Vitenskap er basert på observasjonen at universet er styrt av naturlover som kan bli forstått gjennom gjentatte eksperimenter (etterprøvbarhet eller reliabilitet). Vitenskap fungerer som et pålitelig, rasjonelt grunnlag for forutsigelser og konstruksjon. Som forskere, bruker ateistiske skeptikere kritisk tenkning til å avgjøre påstander, og baserer ikke påstander på religiøs tro eller andre ikke-falsifiserbare kategorier. Noen filosofer, som bl.a. filosofen Jürgen Habermas, holder seg til en «metodologisk ateisme», en mer spesifikk variant av vitenskapens metodologiske naturalisme, til å synliggjøre at uansett personlig overbevisning, så inkluderer de ikke teistiske forutsetninger i sine metoder.
De fleste teistiske religioner sier at menneskeheten og universet ble skapt av en gud (eller flere guder) og at guden fortsetter å virke i universet. I kontrast mener ateister at siden dette kommer i konflikt med noen vitenskapelige forklaringer, (spesielt geologi, biologi, astronomi og kvantefysikk) så svekkes de teistiske skapelsesberetningene. Charles Darwin og evolusjonslæren stod for et gjennombrudd på denne fronten.
Antropologer ser på religioner som sosiale konstruksjoner som bør bli analysert historisk fra et uavhengig ståsted. Ateister pleier å argumentere at så godt som alle kulturer har deres egen skapelsesmyte og guder, og at det ikke er noen åpenbar grunn til å tro at en bestemt gud – f.eks. Jahve – har en spesiell status over andre guder som ikke oppfattes som reelle – eksempelvis Odin – eller at den ene kulturens gud er mer riktig enn den andres. Alle kulturer har også forskjellige, og ofte gjensidig utelukkende religiøse oppfatninger — ingen mer sannsynlige enn de andre. Nærmere bestemt at det først og fremst er basert på hvor man er født.
Filosofiske og logiske begrunnelser
Når de teologiske påstandene flytter seg fra det spesifikke og observerbare til det generelle og metafysiske, så pleier ateistiske motforestillinger å flytte seg fra det vitenskapelige til det filosofiske. Ateister viser til at bevisbyrden ligger på de troende, ikke de som ikke tror, til å rettferdiggjøre sitt syn.
På denne måten sier ateister at grunnen til at de ikke er teister er fordi de ikke har latt seg overbevise av teistiske argumenter og bevisføring. Herunder, de mest kjente metafysiske gudsbevisene blant andre det ontologiske gudsbevis det kartesiske gudsbevis og det kosmologiske gudsbevis, et av Thomas Aquinas' gudsbevis.
Andre ateister baserer sin posisjon på en mer aktiv logisk analyse, og påfølgende avvisning av teistiske påstander. Argumentene mot at Gud finnes forsøker å vise at den tradisjonelle jødisk-kristne oppfatningen av Gud enten er meningsløs, selvmotsigende, eller motsier kjente vitenskapelige eller historiske fakta, og at denne guden derfor ikke finnes.
Det mest kjente av disse argumentene er det ondes problem, som den kristne apologeten William Lane Craig har kalt «atheism's killer argument». Argumentet er at eksistensen av ondskap i verden motbeviser eksistensen av en gud som samtidig er god og allmektig, for en god gud ville forsøkt å fjerne ondskap, og en allmektig gud ville vært kapabel til å gjøre det. Teister vil vanligvis svare med at vi har fått fri vilje som gjør mennesker i stand til å synde. Det ateistiske oppfølgerargumentet er argumentet om ikke-tro også kjent som argumentet om «guddommelig skjulthet», som sier at hvis en allmektig Gud eksisterer, og ville at han skulle bli trodd på av alle, så ville han ha bevist sin eksistens til alle. Siden det finnes ikke-troende, så betyr det at det enten ikke finnes noen allmektig gud, eller Gud vil at han skal bli trodd på.
Et annet slikt argument er teologisk nonkognitivisme, som sier at religiøst språk, og spesifikke ord som «Gud», ikke er kognitivt meningsfulle. Dette argumentet var populært i tidlige på 1800-tallet blant tilhengere av logisk positivisme som Rudolph Carnap og A.J. Ayer, som sa at snakk om guddommer er bokstavelig talt nonsens. Slike argumenter har siden blitt diskreditert blant filosofer, men blir fortsatt brukt av agnostikere, som ser på spørsmålet om Gud finnes som meningsløst eller umulig å vite, og apateister, som ser på det som helt irrelevant. Lignende, det transcendentale argumentet for Guds ikke-eksistens, en reversering av det mer kjente transcendentale gudsargument, holder at logikk, vitenskap og moral kan bare bli rettferdiggjort ved å rette seg mot et ikke-teistisk syn på verden.
Ateismens historie
Historisk er det ofte vanskelig å skille klart mellom ateisme, agnostisisme og former for teisme. Ateismen og agnostisismen har ofte vært av religiøs karakter. Både innenfor gresk, kinesisk og indisk tradisjon oppstod tidlig tanken at den egentlige, dypeste virkelighet ikke er de mange guder, men en upersonlig, altgjennomstrømmende kosmisk kraft. Dette innebar ikke nødvendigvis at gudenes eksistens ble benektet, bare at deres innflytelse ble drastisk redusert.
India
Den indiske materialismen, var mer ateistisk enn den greske og kinesiske. De eldste skriftene antas å være fra ca. 600 f.Kr. Det hevdes at bare denne verden eksisterer og at det ikke finnes et hinsidig liv. Sjelen eksisterer ikke uavhengig av legemet. Det finnes ingen annen årsak enn naturen, som forøvrig er likegyldig overfor godt og ondt. Moderne indisk materialisme og ateisme skyldes mer innflytelse fra Vesten enn fra den gamle indiske materialismen. Jainismen, en ca. 2500 år gammel religion, er meget asketisk og etisk med tro på sjelevandring, sjelens frelse og en rettferdig, naturlig verdensordning. Den regner seg som strengt ateistisk, idet enhver forestilling om en gud forkastes; imidlertid anerkjenner den eksistensen av guddommer, men de er ikke allvitende og kan bare gi visse verdslige fordeler. Innen hinduismen er det plass til både teister og ateister, bare man aksepterer vedaskriftene. I Rigveda, det eldste av vedaskriftene, og som er ca. 3000 år gammelt, finner agnostiske utsagn som: «Hvor universet kommer fra, om det ble skapt eller ikke, se det vet bare Han som bor i de øverste himlene. Eller kanskje Han ikke vet det, Han heller. (...) Pris Indra, dersom Han da finnes. Folk sier til hverandre: Indra finnes ikke, hvem har sett ham, hvem er det vi skal prise?» Den tidlige buddhismen hadde ingen tanke om en evig sjel, eller en høyeste guddom som årsak til og opprettholder av verden, men et stort antall guder, mektigere enn menneskene, var underlagt de samme vilkår som menneskene, nemlig fødsel, død og gjenfødelse.
Hellas
Flere av de greske filosofene opererte med gudsbegreper som vanskelig kan sies å representere teisme i vanlig forstand. Enkelte kan også karakteriseres som agnostikere. Xenophanes: (ca. 565-ca. 470 f.Kr.): «Etiopierne påstår at gudene er brednesete og sorte, trakerne forestiller seg dem med rødt hår og blå øyne. Hadde hester og kuer hatt guder, ville disse sett ut som hester og kuer.» Protagoras (ca. 490-420 f.Kr.) skal ha sagt: «Om gudene kan jeg ikke vite hvorvidt de eksisterer eller ikke, eller hvilken form de har, for det er meget som hindrer en slik viten: sakens dunkelhet og menneskelivets korthet», samt «Mennesket er målestokken for alle ting, for de ting som er: at de er, og for de ting som ikke er: at de ikke er». Materialisten Demokrit (ca. 460-370 f.Kr.) mente at «gudene» var sammensatt av særlige finkornete atomer, men som forøvrig var forgjengelige og ikke grep nevneverdig inn i verden og dens forløp. Materialisten Epikur (341-270 f.Kr.) mente at gudene levde «mellom verdenene». Disse lignet på menneskene, men blandet seg ikke opp i hva menneskene gjorde. Materialisten Lucrets (ca. 96-55 f.Kr.): «Ulykksalige menneskeslekt! Hvilke plager har du ikke av disse skumle gudene som du selv har skapt deg! Hvilke redsler selv for små barn! Ekte fromhet er jo ikke å varte opp med religiøse fakter og nesegrus tilbedelse, eller ofringer på altere, men å kunne møte det som livet byr deg med sindighet.»
Kina
Kineserne skal ha hatt en gjennomgående agnostisk holdning. Xun Zi (ca. 298-238 f.Kr.) oppfattet Himmelen som identisk med naturen, og den grep ikke inn i sine egne lover for å utføre mirakler. Xun Zi mente at ånder bare var noe forrvirrede mennesker forestilte seg. Wang Ch'ung (ca. 27-97 e.Kr.) prøvde å gi naturalistiske forklaringer. Han kritiserte mange av samtidens fordommer og overtro. Den kinesiske taoismen opererte også med religiøse tenkemåter som vanskelig lar seg innordne i Vestens teismebegrep.
Norge
Arnulf Øverland (1889-1968) ble i 1933 tiltalt for blasfemi etter å ha holdt foredraget «Kristendommen, den tiende landeplage» i Studentersamfundet i Oslo 21. januar, etter anmeldelse av Menighetsfakultetets professor Hallesby. Han ble frifunnet, og etter det er ingen blitt tiltalt for blasfemi i Norge.
Av norske ateister må ellers nevnes Marcus Thrane (1817-90), som i sitt testament nektet kristne å være til stede i begravelsen sin, samt bohemene Hans Jæger (1854-1910) og Helge Krog (1889-1962). Fridtjof Nansen (1861-1930) ble først kjent som vitenskapmann, oppdager og polfarer, men seinere for sin engasjement i humanitært arbeid.
I Norge er Human-Etisk Forbund den største organisasjonen og livssynssamfunnet for ateister og agnostikere med et humanistisk livssyn. En annen, men mye mindre, organisasjon er det humanistiske og antireligiøse Hedningsamfunnet (som ikke er noe livssynssamfunn).
Demografi
Det er vanskelig å tallfeste antallet ateister i verden. De som svarer på undersøkelser om tro og religion kan ha ulike definisjoner på ateisme eller trekke ulike skillelinjer mellom ateisme, ikke-religiøse oppfatninger og ikke-teistisk religiøs og åndelig tro. En hinduistisk ateist vil erklære seg som en hindu, men samtidig som ateist
En undersøkelse fra 2005 publisert i Encyclopædia Britannica fant at ikke-religiøse utgjorde omtrent 11,9 % av verdens befolkning, og ateister ca. 2,3 %. Dette tallet omfattet ikke de som følger ateistiske religioner, som enkelte buddhister.
En meningsmåling publisert i Financial Times i november-desember 2006 oppgir tall for USA og fem europeiske land. Det laveste antallet ateister var i USA med bare 4 %, mens andelen ateister i de europeiske landene i undersøkelsen var betydelig høyere: Italia (7 %), Spania (11 %), Storbritannia (17 %), Tyskland (20 %) og Frankrike (32 %). De europeiske tallene ligner tallene i en offisiell undersøkelse i regi av EU, som rapporterte at 18 % av EUs befolkning ikke tror på en gud. Andre studier har plassert den estimerte andelen ateister, agnostikere og andre ikke-troende på en personlig gud så lavt som ensifrede tall i Polen, Romania, Kypros, og enkelte andre europeiske land, og opp mot 85 % i Sverige, 80 % i Danmark, 72 % i Norge, og 60 % i Finland. Ifølge Australian Bureau of Statistics har 19 % av alle australiere «ingen religion», en kategori som inkluderer ateister. Mellom 64 % og 65 % av japanerne er ateister, agnostikere, eller de tror ikke på en gud.
En internasjonal studie har vist positive korrelasjoner mellom utdanningsnivåer og det å ikke tro på en guddom og EU-undersøkelsen fant en positiv korrelasjon mellom det å forlate skolen tidlig og å tro på en Gud.
Et brev som ble publisert i det britiske tidsskriftet Nature i 1998 siterte en undersøkelse som tyder på at troen på en personlig gud eller et liv etter døden var på et absolutt lavmål blant medlemmer av det amerikanske National Academy of Sciences, 7 % av dem trodde på en personlig gud sammenlignet med mer enn 85 % av den generelle amerikanske befolkningen, men denne studien har blitt kritisert for sin strenge definisjon av troen på Gud
En annen studie som vurderte religiøsiteten blant vitenskapsmenn som er medlemmer av American Association for the Advancement of Science fant at "litt over halvparten av forskerne (51 %) tror på en form for guddom eller høyere makt, 33 % av vitenskapsmenn sier de tror på Gud, mens 18 % tror på en universell ånd eller høyere makt"
En invers sammenheng mellom religiøsitet og intelligens har blitt funnet i 39 studier utført mellom 1927 og 2002, ifølge en artikkel i Mensa Magazine. Disse funnene sammenfaller i stor grad med en statistisk meta-analyse fra 1958 utført ved University of Oxford. Der ble sju forskningsstudier som hadde undersøkt sammenheng mellom holdning til religion og målt intelligens blant skoleelever og studenter fra USA analysert. Selv om en klar negativ korrelasjon ble funnet ble det ikke identifisert noen årsak, men det ble bemerket at faktorer som autoritær familiebakgrunn og sosial klasse også kan ha spilt en rolle.
Variabelt stengelfly
Levevis
Arten lever helst i åpne områder ved kysten, blant annet saltenger. Larvene lever på røtter og i strå av ulike gras. De voksne sommerfuglene flyr i juli – september og kommer gjerne til lys.
Utbredelse
Arten finnes i hele Europa, unntatt Den iberiske halvøy og den sørlige delen av Balkan. I Norge er den utbredt nord til Nord-Trøndelag, og er den vanligste arten i slekten Amphipoea.
Francesco Savino
Francesco Savino (født 13. november 1954 i Bitonto i provinsen Bari i Italia) er en italiensk katolsk prelat og biskop av Cassano all'Jonio.
Prest
Francesco Savino ble ordinert til prest den 24. august 1978 for erkebispedømmet Bari-Bitonto.
Biskop
Den 28. februar 2015 utnevnte pave Frans ham til biskop av Cassano all'Jonio.Erkebiskopen av Bari-Bitonto, Francesco Cacucci, bispeviet ham den 2. mai samme år. Medkonsekratorer var hans forgjenger Nunzio Galantino og den emeriterte biskop av Prato, Gastone Simoni. Innsettelsen i bispedømmet Cassano all'Jonio fant sted 31. mai 2015.
Episkopalgenealogi
Hans episkopalgenealogi er:
SMS-språk
SMS-språk er en noe omtrentlig omtale av slang som har utbredt seg på tekstmeldinger sendt mellom mobiler. Etterhvert som mobiltelefoner ble vanligere i slutten av 1990-årene, og da særlig blant ungdom og IT-folk, syntes mange at det tok for lang tid å skrive tekstmeldinger. De små tastaturene er langsomme hvis en skal skrive lengre meldinger og hver melding kunne opprinnelig bare inneholde 160 tegn.
Forkortelser av ord og uttrykk ble tatt i bruk, noen av dem var nye, men mange av dem hadde sitt opphav tidlig I 1980-årene da usenet-grupper og senere BBSer ble brukt som diskusjonsfora med en ekstremt lav overføringshastighet ift. dagens tilganger til internett.
Verdensmesterskapet på skøyter, enkeltdistanser for herrer
Verdensmesterskapet på skøyter, enkeltdistanser for herrer ble første gang arrangert i 1996 i Vikingskipet på Hamar.
Luren
«Luren» er tittelen på et skillingstrykk Alf Prøysen presenterte i sin visespalte i «Magasinet for Alle» i 1956. Han forteller videre at «Luren» kaller seg «Digt av H. Ø. Blom, gammel folkevise fra Telemarken om en virkelig hendelse omkring 1830.» Det finnes mange varianter av denne visen, og denne versjonen her er overlevert i muntlig tradisjon og skal inneholde alle versene.
Teksten
1. I Telemarken en sæter sto på fjellet der danner Gaustads fot, en hyggelig sommerbolig. Den byggedes opp av Gudbrand Bø derinne satt hans datter den fagre mø alene, men trygg og rolig,
3.Da solen endte sin lange vei da var hun ferdig, men ville dog ei seg ennu til hvile skikke, da tok hun frem bak skorsteinens mur en smukk og kunstig utskåret lur med glade og tindrende blikke.
4.Den stakkels Einar hadde bragt: Ta den du Helene, hadde han sagt mens tårene sto i hans øye. Det er den beste gave jeg har, thi ved hvert snitt jeg i treet skar jeg tenkte på deg fornøyet.
5.Når du på fjellet blæser i den da lytter i dalen en trofast venn, hver aften den hele sommer. Men kommer der nogen du vil være kvitt da la det fra luren storme litt jeg hører det da, og kommer.
7.Da trådte med kjempeskritt en mann, der trådte tvende fra skogens rand, og begge ville og sterke. Der trådte tre, og der trådte fem og lasterne hadde tegnet dem med uutslettelig merke.
Brytevinkel
For at brytevinkelen skal kunne regnes ut må kjøretøyet ha minst ett forhjul og minst ett bakhjul
Luren
Teksten
8.Disk opp min tøs, hva huset formår, selv bringer vi med en leskende tår på den veldige krukke. Vi er lystige gutter du, og en smaus behager alltid vår hu og jenter som er smukke.
Brytevinkel
Brytevinkelen er en vinkel, og er forskjellig fra bakkeklaring som er den korteste avstanden mellom bakken og det laveste punktet på bilen.
Luren
Teksten
9.Helene skyndte seg og frembar de beste retter som i hytten var, halvt fryktsomt – halvt forlegent. Sett bort din melk og din ost har du ei fetere kost så skal vi selv sørge for steken.
Brytevinkel
Relevans
Dersom en bil forserer en brytevinkel som er større en hva den er i stand til vil bilen få kontakt med bakken, og vil sannsynligvis bli immobilisert og hindret både fra å kjøre videre og tilbake.
Luren
Teksten
10.De tente seg opp en blussende ild og sankede tørrede kvister der til et rov for flammenes tunger. Så søkte de seg ut den feteste kalv slaktet den og stekte den halv og spiste med grådig hunger.
Birkbeck, University of London
Rangeringer
Birkbeck holder et høyt akademisk nivå, og var ved inngangen av 2018 rangert blant de 350 beste universitetene i verden. Birkbeck rangeres kontinuerlig som nr 1 i London på studenttilfredshet, basert på spørreundesøkelser fra the National Student Survey.
Luren
Teksten
11.Syng oss en sang til taffelmusikk, ropte han med det ville blikk, syng helst om røvernes lykke. Jeg kan ei synge, var pikens svar, jeg blæser kun på den lur jeg har et lite og rørende stykke.
Birkbeck, University of London
Rangeringer
World University Rankings 2016 plasserte Birkbeck blant 201-250 av de 500 beste universitetene i verden. QS World University Rankings for 2015 rangerte universitetet som nummer 290 blant verdens universiteter, ifølge QS World University Rankings fra 2015 var Birkbeck rangert blant topp 100 av verdens beste universiteter i fire kategorier; Engelsk litteratur, historie, filosofi og psykologi. Det juridiske fakultet ved Birkbeck regnes som blant de ti beste i England og ledende 150 i verden.
Luren
Teksten
12.Blæs opp min tøs, din fagreste sang, jeg hører så gjerne på lurens klang thi den har en smeltende tone. La den kun klinge som elskovs sukk thi nu da jeg finner at du er smukk du blir i natt min kone.
13.Helene satte luren til sin munn og toner fra hjertets innerste grunn om hennes engstelse talte, i stormen som nu fra luren lød en røst fra himlen om hennes nød til Einars hjerte ned dalte.
14.Einar slumre på simpelt strå men skjønt og herlig han drømte der på, til luren hadde han lyttet. Så lyder den atter i tause natur, hva, lyder atter Helenes lur og har den ei toner byttet.
15.Han lytter en stund så springer han opp han ser en flamme på fjellets topp og gjetter seg grant til resten. Så tar han ned fra sin hyttes vegg sin øks med den skarpeste egg og farer avsted som blæsten.
16.Først iler han inn på gården Bø: Opp Gudbrand, dalens fagre mø din datter er i fare. Helenes brødre, ta øksen fatt, Jers søster kaller til hjelp i natt og hvem vil ei henne forsvare.
17.De rustet seg og dro avsted men ingen kunne følge hans fjed han var den raskeste springer. Han sprang som en hjort han fløy som en ørn der ville verge om sine børn thi kjærligheten ga han vinger.
18.Men da han stanset og da han sto og lyttede ved fjellets fot var luren forlengst forstummet. Han nærmere steg han hørte strid og en røst som klagede blid og en som kraftig brummet.
19.Kom inn følg med, det båder deg helst, og uten klapp sammen av fatter. Og svakt og svakere piken stred jamrende bad hun og segned ned under kameratenes latter.
21.Einar hevet øksen igjen, thi imot han styrtet fire menn med fire blinkende kniver. Men kjekt og rolig holdt Einar stand hvor øksen rammet der falt en mann og var ei lenger i livet.
22.Den første falt, den andre falt, det neste hugg den tredje gjaldt, men hvem kunne røverne tvinge. Den fjerde solgte ham dyrt sitt liv thi døende boret han sin kniv dypt i Einars bringe.
23.Helene det blir så sort, så sort nu kaller en annen lur meg bort den kaller meg til det høye. Snart Helene skal jeg svinge meg over fjell farvel Helene far evig vel så brast hans trofaste øye.
24.Da Helenes brødre på fjellet sto svømmet Einar i sitt blod bestrålet av morgenrøden. Helene stirret blek der på og imellom dem begge luren lå der hadde ham kaldt i døden.
25.Nu er Helene gammel og grå dog ser man henne hver aften gå med luren heni mot fjellet. Så tankefull hun der oppe står thi kjærligheten fra livets vår har alderen ei foreldet.
26.Hver aften lyder lurens spill og Rjukan brummer sin bass der til, men ingen lytter i dalen. Einar holder ei aftenvakt, han sitter i skinnende brudgomsdrakt og venter i himmelsalen.
NM i mangekamp 1957
NM i mangekamp 1957 var en del av NM i friidrett 1957.
Det ble konkurrert i femkamp og tikamp for menn, og trekamp og femkamp for kvinner. Mesterskapet i trekamp for kvinner og femkamp for menn ble arrangert på Odda 23. juni. Mesterskapet i femkamp for kvinner og tikamp ble arrangert i Mo i Rana 10.-11. august.
Femkamp
Kun 2 deltagere.
Cuvette
Cuvette er et department i Republikken Kongo i den sentrale delen av landet. Det grenser til departementene Cuvette-Ouest, Likouala, Plateaux og Sangha og har en internasjonal grense til Den demokratiske republikken Kongo. Hovedstaden er Owando. Byer i Cuvette er Boundji, Makoua og Okoyo.
Cho Min-sun
Cho Min-sun (født 21. mars 1972) er en sørkoreansk judoka.
Iller
Langs Iller er det anlagt en sykkelrute, elven brukes til rafting og som utgangspunkt for vandreturer.
Cho Min-sun
Hun representerte Sør-Korea under Sommer-OL 2000 i Sydney, der hun tok bronse. Hun tok også gull under Sommer-OL 1996.
Nottørke
En nottørke eller garntørke var et stativ, ofte med tak eller sjøhus over som ble satt opp i fjæresteinene for å tørke nøter eller garn av bomullstråd. Høyden kunne variere noe etter hva trevirke en hadde til rådighet, men måtte helst være minimum en halv garnhøyde. De mere avanserte og høye hadde taljearrangementer for å lette opphengingen. Lengden på tørka kunne bli opp mot, og i enkelte tilfeller over 20 meter.
Selv om garnene var barket måtte de beskyttes mot råteskader og svekkelse. Dette ble gjort ved at en rensket ut tang, tare og maneter og annet som hadde fulgt med fangsten, for så å heise dem opp i tørka.
Sveinung Svalastoga
Sveinung Bjørnson Svalastoga (født 1772, død 1809) var en norsk rosemaler, dikter og treskjærer.
Biografi
Svalastoga var født i Vinje. Han var sønn til Bjørn Bjørnson Gardsjord (f. 1731, d. 1782) og Ingebjørn Rikardsdotter Svalastoga (f. 1730, d. 1776). Han var født på Svalastoga, en av områdets eldste gårder.
Svalastoga malte stueinnredning, skap, kister og boller med fargerike motiver. Flere av hans verk er blitt bevart. Han malte også små statuer, ofte med bibelske og mytologiske tema.
Et kjent verk er stueinnredningen ved Nordigard Berdal i Vinje fra 1802. I 1803 malte han også altertavlen ved en nybygd kirke i Rauland.
Vårkrattvever
Vårkrattvever (Metellina mengei) er en av edderkoppene i gruppen kjeveedderkopper (Tetragnathidae).
Utseende
Vårkrattvever er lyst hvitgul, okerfarget, brun eller brunsvart. Forkroppen er lyst brunlig med et gaffelformet mørkt og ganske lett gjenkjennelig merke. Den har et marmorert mønster av lyse og mørkere flekker på bakkroppen. Kroppen er todelt i en bakkropp (abdomen) og et hode-bryst parti (prosoma eller cephalothorax). Foran på hodet er det åtte øyne. Beina har mørke og lyse ringer. Som voksne (imago) er hunnen 6 mm, mens hannen er 5 mm lang (kroppens lengde).
Vårkrattvever og høstkrattvever er svært like hverandre, både farge og mønster på overkroppen varierer mye hos begge arter. For sikker artsbestemmelse kreves ofte nærmere undersøkelse av de kjønnsmodne edderkoppens kjønnsorganer, hos hunner epigynet og hos hanner pedipalpenes siste ledd.
Hunnene er vanskeligst å skille fra hverandre. Men det skal være en forskjell på den svarte, brede stripen på undersiden av bakkroppen. Hos høstkrattvever stopper den like ved eller foran epigynet, mens den hos vårkrattvever fortsetter forbi epigynet, helt fram på bakkroppen. Hunnene av høstkrattvever kan bli maksimalt opptil 8-9 mm, mens M. mengei sjelden blir over 6 mm lang.
Hannene av vårkrattvever og høstkrattvever er fargevariable og har like farger og mønster. Men de kan skilles både på pedipalper (imago) eller hårlengde på fremste forfot og legg (metatarsus og tibia). Vårkrattvever har kortere hår på framsiden enn på baksiden (leggen må ses fra siden). Høstkrattvever har like lange hår på framsiden som på baksiden (leggen må ses fra siden).
Levevis
Vårkrattvever finnes på flere ulike leveområder (habitat), særlig skogkanter, men trives godt i hager og på husvegger. Den spinner enkle fangstnett, i vegetasjonen, delvis på bakken, bergvegger, men også på bygningsvegger. Den er hardfør og tåler godt noen kuldegrader og har enn mer nordlig utbredelse i Europa enn høstkrattvever.
Vårkrattvever er kjønnsmoden (imago), fra i mai til midt på sommeren, mens den nærstående høstkrattvever finnes på høsten. De kan imidlertid overlappe, særlig på seinsommeren.
Paek Myong-suk
Paek Myong-suk (født 24. februar 1954), nordkoreansk volleyballspiller som deltok i de olympiske leker 1972 i München.
Paek vant en olympisk bronsemedalje i volleyball under OL 1972 i München. Hun var med på det nordkoreanske laget som kom på tredjeplass i volleyballturneringen for damer bak Sovjetunionen og Japan. Nord-Korea tapte semifinalen mot Sovjetunionen med 1-3 men vant bronsefinalen over Sør-Korea med 3-0. Paek spilte én kamp i OL-turneringen.
Hall Pass
Hall Pass er en amerikansk romantisk komedie fra 2011. Filmen er regissert av Bobby og Peter Farrelly, og har Owen Wilson og Jason Sudeikis i hovedrollene.
Handling
Bestekompisene Rick (Owen Wilson) og Fred (Jason Sudeikis) får et "fripass" (en pause fra ekteskapet) av konene sine, Maggie (Jenna Fischer) og Grace (Christina Applegate), hvor de får gjøre hva de vil i en hel uke. Begge konene føler nemlig at ekteskapene er på vei ut av kurs, og de håper at mennene deres vil verdsette ekteskapet mer dersom de får en uke fri fra dagliglivet.
Gutta tar inn på motell for å nyte det en uke lange singellivet, men de har vidt forskjellige oppfatninger om hvor bra det er. Fred er sugen på å få seg noe, mens alt Rick vil, er å dra hjem til kona og barna. Fred overtaler ham imidlertid på å bli med på leken. Vi følger gutta mens de prøver å få seg noe under uka med "fripass", mens både de og kvinnene i deres liv prøver å huske hvorfor de elsker hverandre.
Svitlana Haljuk
Svitlana Valentynivna Galjuk, ukrainsk Світлана Валентинівна Галюк (født 19. november 1987) er en ukrainsk syklist som konkurrerer i banesykling. Hun representerte landet sitt under Sommer-OL 2012 i London, der hun ble nummer 9 i lagforfølgelse.
Myrstengelfly
Myrstengelfly (Amphipoea lucens) er en sommerfugl som tilhører familien nattfly (Noctuidae). Den forekommer nord til Møre og Romsdal i Norge.
Utseende
Et middelsstort (vingespenn 31 – 35 mm), rødbrunt nattfly, vingene har lange hårfrynser langs ytterkanten. Forvingen har doble, fine, brune mellomlinjer. Nyremerket er oransje, lysbrunt eller hvitt, ofte forholdsvis utydelig, ringmerket er lite, lysbrunt, ofte knapt synlig. Bakvingen er lyst gråbrun. Amphipoea-artene er vanskelige å skille, denne kan ofte kjennes på de lite markerte nyre- og ringmerkene.
Utbredelse
Myrstengelflyet er utbredt i Mellom- og Nord-Europa. I Norge er den funnet nord til Møre og Romsdal.
Kyststengelfly
Kyststengelfly (Amphipoea crinanensis) er en sommerfugl som tilhører familien nattfly (Noctuidae). Den er funnet spredt nord til Troms i Norge.
Utseende
Et middelsstort (vingespenn 28 – 32 mm), gulbrunt nattfly. Vingene har lange frynser langs ytterkanten. Forvingen har doble, brune mellomlinjer som avgrenser vingens midtfelt, men disse er ofte utydelige. Nyremerket er hvitt eller oransje med i alle fall antydning til en mørk ring inni, ringmerket er lysbrunt, nokså lite tydelig. Bakvingen er mørkt brungrå.
Utbredelse
Arten har en flekkvis forekomst i det nordlige Europa fra Irland i vest til Ukraina i øst. I Norge er den ikke vanig, men den er funnet å langt nord som Troms.
Black Lives Matter
Black Lives Matter (forkortet BLM) er et politisk slagord og en løst definert, internasjonal borgerrettighets- og aktivistbevegelse som kjemper for sosial rettferdighet for  svarte mennesker og mot strukturell rasisme. Bevegelsen begynte i USA i 2013 som en emneknaggkampanje på Twitter og Tumblr etter politidrap på unge, ubevæpnede, afroamerikanske menn. Fra 2014 har BLM blant annet organisert store protestaksjoner og demonstrasjoner mot politivold og etnisk profilering som særlig rammer people of color («fargede mennesker»).
I senere år har bevegelsen utvidet sin aktivisme til også å omfatte andre venstreideologiske kampsaker, så som protester mot daværende president Donald Trumps strenge innvandringspolitikk i 2016. BLM-aktivistene er også forkjempere for at svarte amerikanere skal få gratis skolegang, ha en generell grunninntekt og kunne få ettergitt studiegjeld.
Historikk
Gruppen ble etablert i 2013 i kjølvannet av drapet på Trayvon Martin, en mørkhudet 17-åring. Drapsmannen, en sivil mann ved navn George Zimmerman, ble løslatt av retten. Zimmerman ble ansett å ha handlet i nødverge etter at han ble angrepet av Martin. En annen kjent sak var drapet på 18-årige Michael Brown i 2014 som ledet til voldsomme oppløp, tyveri og vandalisme i Ferguson i Missouri. Brown var ubevæpnet da han ble skutt av politiet etter å ha ranet og mishandlet en butikkansatt. I august 2014 arrangerte Black Lives Matter en "Freedom Ride" i Ferguson, Missouri. Skytingen av Ezell Ford som drepte han skjedde også i august.
Emanuela Pierantozzi
Emanuela Pierantozzi (født 22. august 1968) er en italiensk judoka.
Hun representerte Italia under Sommer-OL 2000 i Sydney, der hun tok bronse. Hun tok sølv under Sommer-OL 1992.
Black Lives Matter
Historikk
I 2016 ble flere politifolk i Dallas angrepet og skutt, og tonen mot bevegelsen ble langt mer negativ enn tidligere. Cirka 39 % av tweets som brukte hashtaggen #BlackLivesMatter, uttrykte motstand og kritikk mot bevegelsen. Mange som står i opposisjon til Black Lives Matter forbinder gruppen med vold og annen kriminalitet, og mange har beskrevet gruppen som en terrorist-organisasjon.
Hollandsk dverg
Hollandsk dverg er en av de aller minste hønserasene. Som navnet røper, kommer de fra Nederland, der rasen er skildret allerede fra 1882. Det kan tenkes sjømenn brakte rasen til Nederland fra Ostindia på 1700-tallet.
De er bra verpere og hønene er dyktige til å ruge, men siden de er så små, får de ikke ruget så mange egg om gangen. De er svært gode mødre og det er ikke uvanlig at ei høne tar til seg kyllinger fra andre og blir fostermor.
Hollandsk dverg er nysgjerrige og er lette å temme. Rasen er svært kontaktsøkende og går gjerne bort til folk som kommer inn i hønsegården. Rasen egner seg først og fremst som kjæledyr. De er smidige, spretne, aktive og energiske. De er små og lette fugler som flyr godt. Når de går fritt er de flinke til å finne mat selv.
Acoptolabrus
Carabus (Acoptolabrus) er en underslekt av biller i delgruppen (underfamilien) jordløpere (Carabinae) i familiegruppen løpebiller.
Utseende
Nokså store, slanke, metallisk fargede jordløpere. Pronotum er rundet, nokså smalt. Dekkvingene er brede, ganske hvelvede, uten påfallende skulptur.
Levevis
Artene kan finnes både i skog og i åpne landskaper.
Utbredelse
Underslekten er utbredt i Øst-Asia.
Systematisk inndeling
thumb|300px| Carabus (Acoptolabrus) lopatini thumb|300px| Carabus (Acoptolabrus) mirabilissimus Listen følger i hovedsak
Nordmannsettunnelen
Nordmannsettunnelen er en veitunnel på fylkesvei 890 i Berlevåg kommune i Finnmark. Tunnelen er 88 meter lang.
Eg har ei teneste stor for Gud
«Eg har ei teneste stor for Gud» er en salme, skrevet av Matias Orheim i 1909. Melodien skrev Orheim i 1920.
Orheim skriver i boken sin Vekking og vår at sangen ble skrevet hos Jonas Vigrestad på Jæren.
Herman Willoch
Herman Isaachsen Willoch (født 27. juni 1892 i Alversund, død 11. februar 1968) var en norsk maler.
Jelizaveta Botsjkarjova
Jelizaveta Botsjkarjova, ukrainsk Єлизавета Бочкарьова (født 5. mai 1978) er en ukrainsk syklist som konkurrerer i banesykling. Hun representerte landet sitt under Sommer-OL 2012 i London, der hun ble nummer 9 i lagforfølgelse.
Herman Willoch
Biografi
Willoch var født i Alversund, og var sønn av presten Christian Abel Isaachsen, barnebarn av Isaach Isaachsen. Han var fetteren til Odd Isaachsen Willoch. Han flyttet med familien til Uranienborg i Oslo, og bodde senere i Bærum.
Han studerte under Pola Gauguin ved Statens kunstakademi, og jobbet primært med freskomaleri. Han dekorerte rådhuset i Sandvika.
Chirimoto (distrikt)
Chirimoto er et distrikt i provinsen Rodríguez de Mendoza i regionen Amazonas i Peru. Distriktet grenser til distriktene Totora, Milpuc og Omia i nord, til regionen San Martín i øst og i sør og til distriktet Limabamba i vest. Distriktets nasjonale statistikkode er 010602 og hovedstaden er Chirimoto.
Herman Willoch
Biografi
Han er begravd på Vestre gravlund.
The Bumble Bees
The Bumble Bees ble dannet høsten 1965 i Feiring på grensen mellom Romerike og Toten. Første spillejobb ble utført på Fløygir i Feiring. Bumble Bees ble snart et populært danseband over hele Østlandet. Spesielt la man merke til vokalisten Arvid Strand som sang både Buck Owens og Sven Ingvars- låter med sin myke og behaglige Jim Reeves-stemme.
Chirimoto (distrikt)
Distriktet ble opprettet den 31. oktober 1932.
NM i mangekamp 1958
NM i mangekamp 1958 var en del av NM i friidrett 1958.
The Bumble Bees
Bumble Bees mest benyttede besetning var: Arvid Strand, vokal, Tore Nordahl bassgitar, Vidar Stenrud på Hammond orgel, Frank Delbekk på sologitar og Bjørn Finnbråten på trommer.
NM i mangekamp 1958
Det ble konkurrert i femkamp og tikamp for menn, og trekamp og femkamp for kvinner. Mesterskapet i trekamp for kvinner og femkamp for menn ble arrangert på Kongsvinger 22. juni. Mesterskapet i femkamp for kvinner og tikamp ble arrangert i Stavanger 9.-10. august.
The Bumble Bees
Høsten 1967 kom bandet i kontakt med den verdenskjente stjernesangeren Al Bishop (eks Deep River Boys). Dette førte til et 1,5 års langt samarbeid med mange og lange turneer. The Bumble Bees opptrådte bl.a. sammen med Erik Bye, Engedahl & Stordahl og for minst 5000 mennesker på Starum, og på nyttårsnattine i Saga kino i Oslo hvor Al Bishop og The Bumble Bees underholdt sammen med bl. a. Jens Book Jensen, Carsten Byhring, Kari Diesen, Gunders og Lillian Askeland.
Al Bishop flytter til Brønnøysund vinter/vår 1969, slutter i The Bumble Bees som fortsetter til aug./sept. 1969.
The Bumble Bees tar pause til desember 70, hvor de oppstår igjen med 4 nye medlemmer, men mai 1971 ble bandet oppløst.
Arvid Strand går solo
Arvid Strand tok opp igjen sangen i 2007. Ga ut to CD-er som har solgt bra. Det har blitt flere mimrekonserter siste året bl.a. Toten-pop show på Viken II i august 2009 sammen med Brio Band, Una Corda, Torry Enghs og ikke minst finansminister Sigbjørn Johnsen, som rocket i god Elvis-stil.
Nesiostrymon
Nesiostrymon er en slekt av glansvinger som tilhører underfamilien stjertvinger (Theclinae).
Utseende
Middelsstore stjertvinger, bakvingen med to stjerter. Oversiden er skinnende blå med mørkbrune vingespisser, litt mer glinsende hos hannene, som har en svart, oval flekk i overgangen mellom det blå og det brune i forvingen. Vingenes underside er perleaktig lys grå med to brune tverrstreker og en oransje flekk ved bakhjørnet.
Utbredelse
Disse artene er utbredt i hele Mellom- og Sør-Amerika.
Høstkrattvever
Utseende
Høstkrattvever og vårkrattvever er svært like hverandre, både farge og mønster på overkroppen varierer mye hos begge arter. For sikker artsbestemmelse kreves ofte nærmere undersøkelse av de kjønnsmodne edderkoppens kjønnsorganer, hos hunner epigynet og hos hanner pedipalpenes siste ledd.
Hunnene er vanskeligst å skille fra hverandre. Men det skal være en forskjell på den svarte, brede stripen på undersiden av bakkroppen. Hos høstkrattvever stopper den like ved eller foran epigynet, mens den hos vårkrattvever fortsetter forbi epigynet, helt fram på bakkroppen. Hunnene av høstkrattvever kan bli maksimalt opptil 8-9 mm, mens vårkrattvever sjelden blir over 6 mm lang.
Levevis
Høstkrattvever finnes på flere ulike leveområder (habitat), særlig skogkanter, men trives godt i hager og på husvegger. Den spinner enkle fangstnett, i vegetasjonen, delvis på bakken, bergvegger, men også på bygningsvegger.
Den er kjønnsmoden (imago) på høsten, ofte til oktober og november. De kan imidlertid overlappe og forveksles med vårkrattvever, særlig på seinsommeren.
Petite France
Petite France (norsk: Lille Frankrike) er et strøk på Grande Île i Strasbourg, Frankrike. Området finnes hvor elven Ill deler seg i flere kanaler og stryk. Langs elve- og kanalbredden finnes bindingsverkhus fra middelalderen og barokke sandsteinsbygninger. Petite France var i middelalderen et område for garverier og slakterier. Det er idag bolig- og restaurantområde. Grand Ile ble i 1988 oppført på UNESCOs liste over verdensarvsteder.
Et sykehus for syfilispasienter ble på 1400-tallet oppført i strøket. Navnet Petite France kan derfor komme av den franske syken som er et historisk navn på syfilis.
Inflatozaena
Inflatozaena er en slekt av løpebiller.
Utseende
En middelsstor, avlang og litt flat, rødbrun løpebille. Hodet er firkantet med utstående fasettøyne og noksp store, skarpe kjever. Antennene er kraftige med antydning til sagtakking, omtrent så lange som hode + pronotum. Pronotum er avrundet trapesformet, litt bredere enn langt, mye smalere enn de jevnbrede dekkvingene.
Utbredelse
Slekten er utbredt i den neotropiske økosonen (Costa Rica).
Morild
Morild er et lysfenomen i havet forårsaket av spesielle egenskaper hos noen planktonarter. Det er små encellede organismer som gir bioluminescens ved bevegelse i vannet. Det er særlig utover sommeren, og helst om natten, at fenomenet observeres. Hvor mye lys de avgir er avhengig av hvor mye lys de har tatt opp om dagen. I Norge er arter av gonyaulax, noctiluca og ceratium dominerende.
Navnet er avledet fra oldnordisk mǫrueldr, som i dag ville betydd «mar-ild» eller «sjø-ild». Det er beslektet til engelsk (spesielt shetlandsdialekt) «mareel», islandsk «maurildi», dansk «morild», svensk «mareld» og finsk «merituli».
Simona Richter
Simona Richter (født 27. mars 1972) er en rumensk judoka.
Hun representerte Romania under Sommer-OL 2000 i Sydney, der hun tok bronse.