cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Douglas DC-8
Utvikling
DC-8 gikk inn i tjeneste hos United Airlines og Delta Air Lines den 18. september 1959, ett år etter Boeing 707. Uheldigvis for Douglas gjorde dette ene året Boeing til den ledende aktøren i markedet, en posisjon som først ble virkelig truet da Airbus kom på banen i 1974. Forspranget Boeing hadde etablert, førte til at det salget av DC-8 innledningsvis gikk relativt treigt. På begynnelsen av 1958 hadde Douglas solgt 133 DC-8 mot Boeings 150 707, noe som var gode tall forholdene tatt i betraktning. Totalt nådde Boeing et salg på omtrent dobbelt så mange 707 som Douglas av DC-8 før produksjonen av begge disse modellene opphørte.
Tidlige modeller
Til tross for det store antaller versjoner av DC-8 hadde samtlige samme skrog, men med variasjoner på motorer, vekt og detaljer. Douglas nektet å forlenge eller forkorte skroget nevneverdig og tapte markedsandeler på dette i forhold til Boeing 707, som etter hvert kom i flere lange og korte varianter.
Hult
Hult er et tettsted i Eksjö kommune i Jönköpings län i Småland i Sverige. I 2010 hadde tettstedet 455 innbyggere. Hult ligger cirka 10 kilometer øst for Eksjö.
Douglas DC-8
DC-8-60-serien
I april 1965 annonserte Douglas en etterlengtet serie med strukket flykropp. Denne serien ble kjent som «Super Sixties.» Hele DC-8-programmet var nær ved å bli kansellert med mindre enn 300 solgte fly da denne serien fikk optimismen tilbake til Douglas. Med en setekapasitet på 260 passasjerer ble dette flyet verdens største passajerfly frem til Boeing 747 kom i 1970.
Gråflankeskogsnegl
Levevis
Gråflankeskogsnegl lever for det meste av ulike plantedeler, som den spiser. Den har ikke tenner, men en raspetunge, som den kan raspe i seg maten med. Men den kan spise døde dyr (åtsler) eller mindre snegler som de kommer over.
Gråflankeskogsnegl finnes på fuktige steder med skygge. Den er aktive om natten når luftfuktigheten er høyere. Om dagen hviler den ofte undere steiner eller i tett vegetasjon. Om været blir for tørt og varmt, lukker den åpningen til kapphulen, mest mulig for å spare på fuktigheten.
Douglas DC-8
DC-8-60-serien
Til tross for økende salg av DC-8 og meget gode salgstall av tomotorsflyet Douglas DC-9 i 1967, ble Douglas tvunget til å fusjonere med McDonnell Aircraft Corporation til selskapet McDonnell Douglas. Hos SAS var til sammen 28 DC8 i bruk, 7 DC8-33, 3 DC8-55, 10 DC8-62 og 8 DC8-63 fra 1960 og fram til 1989.
Gråflankeskogsnegl
Levevis
Gråflankeskogsnegl er hermafroditt (tvekjønnet). For å kunne legge egg kreves allikevel to snegler, som under paringen, befrukter hverandre. Den legger flere hundre egg i grupper på 20-30 egg, på skyggefulle fuktige steder. Etter noen uker klekker eggene. De nyklekkete sneglene ser ut som miniatyrer av de voksne individene. Utviklingstiden til et voksent individ kan variere etter arten, men mellom seks og sju måneder er vanlig.
Douglas DC-8
Spesifikasjoner 8-60-serien
* Se infoboks for DC-8-50
DC-8-70-serien
Noen tredjepartsselskap hadde utviklet såkalte «stillepakker», men det ble ingen utvikling før 1975, da General Electric begynte å diskutere muligheten for å modifisere flyene med nye og stillere CFM56-motorer fra det fransk-engelske selskapet CFM International til både Boeing 707 og Douglas DC-8 med flere store flyselskap. Først etter dette begynte McDonnell Douglas å utvikle 8-70-serien.
Alle tre modellene ble sertifisert i 1982 og totalt ble 110 fly fra 8-60-serien konvertert før modifiseringsprogrammet ble avsluttet i 1986. 8-70-serien ble en stor suksess, og var om lag 70% stillere enn 8-60-serien, noe som gjorde det til det minst støyende firemotorsflyet på denne tiden. I tillegg til å være stillere og kraftigere, var CFM56-motorene 20% mer drivstofføkonomiske enn P&W JT3D, noe som reduserte kostnadene og utvidet rekkevidden mye.
Antall produserte fly
Antall fly produsert totalt er 556:
I løpet av produksjonstiden ble DC-8 ofte sett på som en kopi av Boeing 707, og ble utkonkurrert med et salg på rundt halvparten av denne. På lang sikt har DC-8 vist seg å være et langlivet fly. I 2002 er bare 80 av de totalt 1 032 produserte Boeing 707 og Boeing 720 i regulær trafikk, mens 200 av 566 produserte DC-8 fortsatt er i kommersiell trafikk. Av disse er rundt 25 fra 8-50-serien, 82 er fra 8-60-serien, mens 96 er av de 110 i 8-70-serien med nye motorer. Flesteparten av disse er nå i bruk som rene fraktfly.
Norskregistrerte DC-8
SAS hadde i perioden fra 1960 til 1989 til sammen 28 fly av typen DC-8 i sin flåte. Av disse var 3 innført i Norges luftfartøyregister
Santa Helena (Paraná)
Santa Helena er en kommune i delstaten Paraná i sørregionen av Brasil.
Steve Cropper
Steven Lee Cropper, også kjent som Steve «The Colonel» Cropper, (født 21. oktober 1941 i Willow Springs, Missouri) er en amerikansk gitarist, låtskriver og plateprodusent. I 1962 var han med å starte Booker T. & the M.G.'s sammen med Booker T. Jones, Al Jackson jr. og Lewie Steinberg.
Karriere
Cropper ble i ung alder oppdaget av Jim Stewart hos Stax Records, og fikk jobb som studiomusiker. Her var han med på innspillinger sammen med artister som Otis Redding, Isaac Hayes og Wilson Pickett. I 1962 fikk også Booker T. & the M.G.'s sin første hit med låten «Green Onions», som Cropper var med på å skrive. Som låtskriver har Cropper hatt suksess med blant andre låtene «Knock on Wood» med Eddie Floyd, «In the Midnight Hour» med Wilson Pickett og «(Sittin' On) The Dock of the Bay» med Otis Redding som han ble belønnet med en Grammy for i 1968.
Hans barndomsvenn og tidligere kollega i bandet The Mar-Keys, Donald «Duck» Dunn, ble i 1965 medlem av Booker T. & the M.G.'s da Dunn erstattet Lewie Steinberg som bassist i bandet. Etter at Cropper forlot Booker T. & the M.G.'s høsten 1970, spilte han sammen med blant andre Rod Stewart, The Jeff Beck Group, Ringo Starr og John Lennon. Senere på 1970-tallet var han med på en kort gjenforening av The MG's, som de en kort stund kalte seg. I 1980 var både han og Donald «Duck» Dunn med i filmen The Blues Brothers, der de spilte seg selv.
På 1980- og 1990-tallet var Cropper og Dunn med på flere turneer sammen med The Blues Brothers-bandet. I 1994 var Cropper med på gjenforeningen av Booker T. & the M.G.'s, et band som fremdeles er aktivt.
Diskografi
''for diskografi med Booker T. & the M.G.'s. se bandets diskografi''
Badminton under Asialekene 1970
Badminton under Asialekene 1970. Badminton var en av flere sporter under de sjette Asialekene som ble arrangert i Bangkok i Thailand i perioden 9. til 20. desember 1970. Det var tredje gangen badminton var med på programmet i Asialekene. Det ble spilt single, double og lagkonkurranse for både damer og menn, og en mixeddobleturnering. Japan ble beste nasjon foran Malaysia begge med tre gullmedaljer hver.
Cesare Jonni
Cesare Jonni (født 1917 i Macerata, død 11. juli 2008 samme sted) var en italiensk fotballdommer, som var aktiv etter andre verdenskrig frem til midten av 60-tallet. Han debuterte i 1948, ble internasjonal dommer fra 1954 og sluttet i 1964. Han har blant annet dømt i Fotball-EM 1960, OL 1960 og Fotball-VM 1962.
Mariannelund
Mariannelund er et tettsted i Eksjö kommune i Jönköpings län i Småland i Sverige. I 2010 hadde tettstedet 1,468 innbyggere. Mariannelund ligger cirka 40 kilometer øst for Eksjö.
Warsak-demningen
Warsak-demningen er en demning med vannkraftverk i elva Kabul i Pakistan. Vannkraftverket har en total installert produksjonseffekt på 240 MW. Anleggsarbeidene startet i 1955, og vannkraftverket ble igangsatt for kraftproduksjon i 1960, med utvidelser i 1981.
Santa Inês (Paraná)
Santa Inês er en kommune i delstaten Paraná i sørregionen av Brasil.
Teateråret 1878
Teateråret 1878 er en oversikt over hendelser, verk, fødte og avdøde personer med tilknytning til teater i 1878.
Dødsfall
…
Nuptse
Nuptse er et fjell i fjellkjeden Mahalangur Himal i Nepal. Fjellet ligger to kilometer vest-sørvest for Mount Everest, og danner den vestlige flanken av Lhotse-Nuptse-massivet.
Navnet Nuptse kan oversettes som «Vestfjellet».
Icy Tower
Du bruker piltastene (høyre og venstre) til å styre og mellomromstasten for å hoppe. Hvis du hele tiden hopper 2+ plattformer oppover, vil du få combo. Hvis du ikke er kjapp etter å ha fått et combohopp, vil det etter et par sekunder fjernes og du må starte på nytt. For hvert trinn du hopper opp, får du 10 poeng. Når du utfører en combo, får du flere poeng. For hver 100. trinn du hopper oppover, får du et nytt trinn du kan starte på.
I versjon 1.2 ble det innført muligheten til å lage/importere egne karakterer i spillet.
Stein Thunberg
Stein Borgar Thunberg (født 12. mai 1954) er en tidligere norsk fotballspiller, kjent som en av de mestscorende midtbanespillere i sin tid.
Han er opprinnelig fra Notodden og spilte for hjembyens Snøgg og guttelandslag samt juniorlandslag allerede i 1971. Thunberg flyttet til hovedstaden for skolegang og spilte for Skeid (1973-75, 50 kamper og 13 scoringer), der han var med på å vinne cupen i 1974 og scoret de to siste målene i finalen.
For Start (1976-82 og 1989, 140 kamper og 27 scoringer) vant han tre medaljer, bl.a. som seriemester i 1978 og 1980. Thunberg spilte 28 kamper på i perioden 1974-1979. Sammen med Trond Pedersen og Svein Mathisen var det mot Østerrike i 1978 at Start for første gang hadde tre landslagsspillere samtidig. Han mottok Norges Fotballforbunds gullklokke etter kampen mot 9. mai 1979.
Etter tre sesonger som delvis spillende trener for Donn og Våg, hadde han 13 minutter som innbytter for mot  i. Hans yngre bror er fotballspilleren Knut Thunberg.
Al Jackson jr.
1. oktober 1975 ble Jackson skutt og drept i sitt eget hjem. Hans kone, som i juli 1975 hadde skutt ham i brystet, påsto at han ble skutt av en tyv. Jackson ble funnet bundet til en stol, skutt fem ganger i ryggen med både armbåndsur og lommebok på seg. Mannen som ble mistenkt for mordet døde etter en skuddveksling med politiet 15. oktober 1976.
National Exhibition Centre
National Exhibition Centre (NEC) ligger i Solihull, nær Birmingham i det sentrale England. Senteret er det syvende største utstillingssenter i Europa, og ligger strategisk plassert ved motorveien M42, Birmingham internasjonale lufthavn og Birminghams sentrale jernbanestasjon.
Komplekset består av 20 haller som kan brukes separat eller sammen, samt NEC-arenaen, som brukes til store konserter. Tilsammen har utstillingssenteret og arenaen omkring 4 millioner besøkende pr. år.
Grunnkretser i Bremanger kommune
Grunnkretser i Bremanger kommune er delområder og grunnkretser som seksjonerer Bremanger kommune, Sogn og Fjordane, for folketellingsformål og lignende. I noen tilfeller sammenfaller de med kirkesogn, med valgkretser og med nåværende eller tidligere skolekretser.
Danny Herrera
Danny Herrera (født i 1970) er en amerikansk trommeslager av meksikansk herkomst. Han ble medlem av det britiske grindcore-bandet Napalm Death i 1991, da han erstattet Mick Harris. Hans første opptreden for Napalm Death var på albumet Utopia Banished.
Ifølge sangeren Mark «Barney» Greenway utfører Herrera alle sine blast beats med kun én pedal.
Herrera er også trommeslager på konsertene til det britiske black metal-bandet Anaal Nathrakh.
Euklids Elementer
Elementer (gresk: Στοιχεῖα, Stoikheia) er et læreverk i matematikk skrevet av grekeren Euklid omkring 300 f.Kr. Euklid ledet en skole i Alexandria, anagelig tilknyttet biblioteket i Alexandria. De 13 bøkene i verket er en grunnleggende innføring i geometri, både plan- og romgeometri, samt tallteori.
Den systematiske oppbyggingen av læreverket, med bruk av postulater, definisjoner, setninger og bevis, har hatt svært stor betydning for all senere matematikk. Elementer er blitt karakterisert som «den største og mest betydningsfulle lærebok i matematikk som er skrevet» og som «den mest innflytelsesrike lærebok gjennom tidene». Verket og kommentarverk er gitt ut på en lang rekke språk over hele verden. I den vestlige verden er det antagelig bare Bibelen som har blitt distribuert videre og studert nøyere.
Elementer ble bevart i fragmenter på originalspråket og i arabiske oversettelser. I europeisk kultur ble verket gjenintrodusert i middelalderen, ved oversettelse fra arabisk til latin. Oversettelsene fikk stor betydning for revitaliseringen av matematikk i middelalderen. Verket fikk også betydning for utvikling av logikk og filosofi. Gjennom de følgende århundrene er verket blitt spredd i et utall oversettelser og bearbeidelser. På 1800-tallet førte studiet av Elementer til en fornying av det aksiomatiske grunnlaget for geometri. Det ble også oppdaget at det er mulig å definere flere alternative geometrier.
Euklid
På tross av den store betydningen til Elementer er svært lite kjent om Euklid. Mesteparten av kunnskapen kommer fra Det eudemiske sammendraget til Proklos, skrevet over 700 år etter at Euklid levde. Sammendraget er basert på et eldre verk, Geometriens historie av Eudemos, et verk som er gått tapt. Proklos er ikke kjent med nøyaktige leveår for Euklid, men relaterer ham i tid til andre kjente greske personer. Ut fra dette er det anslått at Euklid levde omkring 300 f.Kr., kanskje fra omkring 325 f.Kr. til ca. 265 f.Kr.
Proklos framstiller Euklid som platoniker, og Euklid har antagelig fått opplæring av elever av Platon i Athen. Platon la stor vekt på hypoteser og definisjoner. Elementer er imidlertid ikke påvirket av den metafysiske tenkningen til Platon, som betraktet geometriske former som fundamentale byggesteiner i universet. Verket er mer preget av logikk-læren til Aristoteles.
Fra Pappos er det kjent at Euklid virket i Alexandria og dannet en skole i matematikk der. Euklid var kjent som en god pedagog, men han er ikke selv blitt tillagt nye matematiske resultater. Euklid store bidrag er at han har samlet materiale, systematisert det og gitt det en helhetlig form. Proklos skriver i Det eudemiske sammendraget at «... Euklid, som satte sammen Elementer, samlet mange av teoremene til Eudoksos, perfeksjonerte resultatene til Teaetetos og viste også på en ugjendrivelig måte resultater som forgjengere bare hadde vært vist løselig». Eudoksos har fått æren for teorien om forholdstall, som er gjengitt i Elementer bind V. Teaetetos er tillagt materialet i bind X, om inkommensurable lengder.
Ifølge Proklos er det Ptolemaiois I som skal ha spurt Euklid om det finnes en enklere vei for å lære geometri enn gjennom Elementer, hvorpå Euklid skal ha svart at «det er ingen kongelig vei til geometri».
Euklid skrev også flere andre verk, både i matematikk, i optikk og i astronomi. Mangel på biografiske kilder har fått enkelte til å spekulere i om Euklid ikke er en historisk person, men at navnet har vært et pseudonym som har vært benyttet av flere matematikere fra Alexandria. En annen hypotese er at personen Euklid har ledet en gruppe matematikere som alle har bidratt til verkene. Et argument for begge disse teoriene er en variasjon i skrivestil som en kan finne i verkene etter Euklid. En slik variasjon er imidlertid ikke uvanlig også fra en og samme forfatter, og tilhengerne av disse teoriene er i mindretall.
Tittelen Elementer
Det greske navnet på Elementer er Stoikheia, et ord som kunne brukes både om «bokstaver i alfabetet», «geometriske former» og «byggesteiner». Grunnformen av ordet hadde betydning «en i en rekke». Bokstavene i alfabetet ble kalt «stoikheia» fordi de hadde en viss rekkefølge og orden. I omtalen av Elementer sier Proklos at verket forholder seg til resten av matematikken på samme måte som bokstavene i alfabetet forholder seg til språk.
Platon brukte ordet «stoikheia» ofte, som en betegnelse på grunnleggende kosmologiske elementer som bygger opp alle ting.
Flere grekere før Euklid hadde gitt ut læreverk i matematikk, og noen av disse hadde også brukt tittelen Elementer. Disse verkene er imidlertid tap og kun kjent gjennom senere omtale. Den første kjente forfatteren av Elementer er Hippokrates fra Khíos. Andre kjente forfattere som har brukt samme tittel, er Leon og Teudios.
Euklid er ofte omtalt som stoikheiotes istedenfor ved navn, det vil si som «elementator» eller «forfatter av Elementer».
På norsk er verket blitt omtalt både som Elementer og som Elementene. Noen presentasjoner bruker begge titler side om side.
Organisering
Elementer består av 13 bind eller bøker, i referanser ofte nummerert med romertall.
Bruken av grunnbegreper i læreverket er farget av vitenskapslæren til Aristoteles, som skilte skarpt mellom postulater og bruk av «allmenn innsikt» eller aksiomer. Aksiomer var betraktet som selvinnlysende utsagn, som alle ville være enig i, gyldig i alle vitenskaper. Postulater kunne være mindre opplagte og gjorde ikke krav på allmen aksept, men ble tatt som forutsetning i en gitt undersøkelse eller i en gitt vitenskap. Bind I blir som oftest framstilt som å inneholde fem postulater og fem «allmenne innsikter». De eldre kildene er imidlertid ikke konsistente om dette, og noen kilder grupperer alle ti sammen. I dagens matematikk er det ikke vanlig å skille mellom «postulater» og «aksiomer».
Anderstorp
Anderstorp er et tettsted i Gislaved kommune i Jönköpings län i Småland i Sverige. I 2010 hadde tettstedet 4,965 innbyggere.
Euklids Elementer
Organisering
Hoveddelen av verket består av setninger eller teoremer, med tilhørende bevis. Gresk matematikk skilte mellom analyse og syntese: I analyse blir et komplekst problem brutt ned til kjente elementer, mens syntese går ut på å utlede nye resultater fra kjente og beviste setninger. Elementer er helt og fullt gjennomført basert på syntese. Verket inkluderer figurer, men ellers er formen verbal, uten bruk av ligninger eller formler.
Anderstorp
Anderstorp ligger cirka 5 kilometer sørøst for Gislaved. Tettstedet ligger ved riksveg 27, og næringslivet er preget av småindustri. Totalt har Anderstorp over 220 foretak, og de største bransjene er metallvare- og plastindustri. De største bedriftene er Kendrion Holmbergs AB, Plastunion AB, Newell Rubbermaid, og ABA of Sweden AB, ETAC AB.
Euklids Elementer
Definisjoner
Elementer har verken forord eller innledning. Første bind går rett på sak med 23 definisjoner, der de tre første er slik:
Anderstorp
I Anderstorp ligger også Scandinavian Raceway hvor Sveriges Grand Prix i Formel 1 ble arrangert mellom 1973 og 1978.
Euklids Elementer
Definisjoner
En linje trenger ikke være rett, men blir betraktet som endelig, det vi i dag omtaler som et linjestykke. Fortsettelsen inkluderer definisjon av vinkler, både rette, spisse og stumpe. En sirkel blir definert, med sentrum og diameter. En av definisjonene inkluderer et teorem tillagt Tales fra Milet, om at diameteren deler sirkelen i to. Trekanter blir også presentert, inkludert spesielle trekanter som likesidet, likebeint og rettvinklet. Firkantene kvadrat, rektangel, rombe og trapes er definert, men ikke parallellogrammet.
I bind I har Euklid til en viss grad bygd på definisjoner kjent fra Platons skole, men har også reformulert noen av disse. Et par av definisjonene er antatt å være laget av Euklid selv. Bind VI definerer for eksempel formlike figurer. Bind X definerer kommensurable og inkommensurable størrelser.
Gresk geometri hadde ingen definisjoner av lengde, areal eller volum, og det ble ikke knyttet tallverdier til slike størrelser. Et spørsmål som «hva er arealet av en sirkel» ville derfor ikke gi mening i gresk geometri. Derimot kunne en sammenligne to størrelser av samme type, for eksempel ved å definere forholdet mellom to areal.
Postulater
De fem grunnleggende postulatene er gitt i bind I:
Postulat 4 er ofte omtalt som et teorem, men trengs som et postulat for at innholdet i postulat 5 skal ha mening.
Postulat 5 er det berømte parallellpostulatet. Parallelle linjer er introdusert i den siste definisjonen i bind I, men postulatet er formulert uten å nevne slike linjer. Postulatet gir et vilkår for at to linjer ikke er parallelle.
Thomas Heath mener at formuleringen av både det fjerde og det femte postulatet, muligens alle fem, må komme fra Euklid selv.
Aksiomer
De fem «allmenne innsiktene» eller aksiomene i Elementer er, i oversettelse fra engelsk:
Thomas Heath påpeker at aksiom 4 er knyttet til geometri og derfor ikke helt i samsvar med Aristoteles definisjon av aksiomer, som allmenne sannheter. Etter Heaths mening er det sannsynlig at de to siste aksiomene ikke er laget av Euklid, men er lagt til verket i ettertid.
Setninger og bevis
Hvert bind inneholder en rekke setninger eller teoremer som stegvis bygger på hverandre, med tilhørende bevis for hver setning. Referanse til en setning blir i dag vanligvis gitt ved numeret på bindet og setningsnummeret. Pytagoras’ læresetning er for eksempel gitt i slutten av bind I, som setning I.47.
Til en setning skulle det høre «data», det vil si former og objekter som var «gitt». Tilsvarende starter en i dag ofte geometriske problem med utsagn av typen «Gitt en rett linje og en sirkel med sentrum som ikke ligger på linjen». Euklid drøfter i et annet verk, Data, hva som ligger i at data er «gitt». Dette verket ligger tett opp til de fire første bøkene i Elementer.
Der det har vært nødvendig for sammenhengen, har Euklid konstruert nye bevis, hvis rekkefølgen i verket har gjort at kjente bevis ikke har fungert. Beviset for Pytagoras’ setning er antagelig konstruert av Euklid selv.
Bok I - IV: Plangeometri
De første fire bindene inneholder plageometri. Storparten av materialet i bind I og II var kjent fra pytagoreerne. Teorien i bind III og VI var kjent fra Hippokrates' tid. Siden formlike trekanter blir introdusert først i bind VI, så er alle bevisene gjennomført uten bruk av teori for formlikhet.
Et produkt av to størrelser ble i gresk geometri alltid behandlet som et areal. Geometrisk algebra var etter pytagoreerne en form for geometri og aritmetikk for areal. Behandling av areal var helt grunnleggende i gresk matematikk og opptrer for eksempel i beviset for Pytagoras’ læresetning. Til en gitt lengde a kunne en definere produktet a^2, som arealet av et kvadrat konstruert med a som sidelengde. Grekerne sammenlignet aldri et areal med en lengde, og en ligning som x^2 = a ville derfor ikke gitt greske matematikere mening.
Bok V - VI: Proporsjoner
Tall som vi i dag omtaler som rasjonale tall eller brøker ble av grekerne behandlet geometrisk, som et forhold mellom to linjestykker eller to areal. En proporsjon er likhet mellom to eller flere tallforhold og kan for eksempel uttrykkes i dagens formspråk som
Størrelsene a og b må være av samme type (heltall, linjestykke, areal, volum), men trenger ikke være av samme type som A og B.
Bok VII - IX: Tallteori
Tre bøker omhandler elementær tallteori. Platon omtaler slik tallteori for «aritmetikk», en bruk av ordet som ikke samsvarer med moderne definisjon av aritmetikk. Grekerne skilte mellom tallteori (aritmetikk) og beregning med tall, omtalt som «logistikk». I logistikk studerte en addisjon, subtraksjon, multiplikasjon og divisjon av heltall. De tre bøkene omtales som «de aritmetiske bøkene i Elementer».
For Euklid var et tall alltid et positivt heltall. I definisjonene i bind VII er 1 ikke regnet som et tall, men som en grunnleggende enhet.
Bok X: Inkommensurable størrelser
Thomas Heath beskriver bok X sm den mest bemerkelsesverdige av alle de 13 bindene og den boka som er mest perfekt i form. Carl Boyer skriver også at dette var den boka som var mest fryktet. Boka omhandler inkommensurable størrelser, svarende til irrasjonale tall. Innholdet i bindet er hele tiden i en geometrisk form. Oppdagelsen av de første tilfellene av inkommensurable størrelser skal ha vært gjort av pytagoreerne, og antagelig var en lengde svarende til \sqrt{2} den første som ble oppdaget. Teodors fra Kyrene viste at størrelser svarende til tallene er inkommensurable. Æren for det mer generelle innholdet i bind X er i hovedsak gitt Teaetetos.
Bok X starter med å legge grunnlaget for det som i dag betegnes som ekshausjonsbevis eller «utfyllingsprinsippet». Dette er en bevisform hvor en kontinuerlig størrelse, en lengde, et areal eller et volum, blir tilnærmet med stadig mindre enheter. For eksempel kan en sirkel tilnørmes med regulære mangekanter av stadig høyere orden. En slik prosess ligger nært opp til en moderne uendelig grenseprosess. For grekerne var det imidlertid alltid en prosess som ble avsluttet med en rest, etter et endelig antall steg.
I bok X er det videre drøftet linjer som (i moderne notasjon) kan konstrueres som uttrykk av typen
når a og b er to kommensurable størrelser. Hver enkelt form er i Elementer gitt sitt eget navn.
Bok XI - XIII: Romgeometri
De tre bøkene XI, XII og XIII drøfter geometri i tre dimensjoner. Arkimedes gir Eudoksos æren for å ha vært den første som beregnet volumet av en kjegle og en pyramide.
Tabelloversikt
Den følgende tabellen gir en oversikt over innholdet i Euklids Elementer.
Apokryfe verker
To ekstra bind XIV og XV ble i middelalderen tillagt Elementer, men i dag er det kjent at disse to er apokryfer, antageligvis skrevet av henholdsvis Hypsikles og Isidoros fra Milet. Hypsikles levde i den andre århundre før Kristus, mens Isidoros levde i det femte århundre etter Kristus. Begge de to apokryfe bindene omhandler romgeometri.
Overlevering av verket
Ingen originalversjon av Elementer er bevart. Biblioteket i Alexandria, der Euklid virket, ble ødelagt under ulike stridigheter og kriger en gang før år 300 e.Kr. Da verket ble reintrodusert i europeisk kultur, omkring 1100 e.Kr., ble oversettelsene til latin basert på arabiske tekster. Det er også funnet fragmenter av ulike versjoner av Elementer samt kommentarverk på gresk. Teon fra Alexandria (ca. 335-405 e.Kr.) reviderte Elementer, både språklig og innholdsmessig. I revisjonen fyller han ut steg i bevisene og ga alternative bevis. Det er Teons versjon som er bevart i de fleste greske fragmentene vi i dag har at verket. En stor utfordring for ettertiden har vært å rekonstruere Elementer, slik en tror Euklid laget verket.
En rekke greske forfattere skrev kommentarverk til Elementer, inkludert Heron, Pappos, Porfyrios, Proklos og Simplicius. Noen av disse er skolia, det vil si verk med kommentarer plassert i margen. Den første romerske kilden som nevner Euklid er Cicero, men antagelig var ikke Elementer oversatt til latin på dette tidspunktet, da teoretisk geometri ikke vekte særlig interesse blant romerne.
Noen eldre kilder hevder at Boëthius (ca. 480-525) oversatte Euklid til latin. Det geometriske verket som i dag er kjent etter Boëthius, er imidlertid høyst sannsynlig satt sammen fra flere kilder på 1100-talet. Verket inneholder et fåtall deler av de fire første bindene av Elementer, uten noen av bevisene. Tegn tyder på at den som laget sammensetningen, kan ha hatt tilgang til eldre oversettelser til latin, av uvisst opphav.
Til den arabiske verden kom Elementer som en følge av kontakten med østromerriket. Kalif Al-Mansur (regjeringstid 754-775) skal ha vært den første som fikk en utgave. I Bagdad var Visdommens hus et bibliotek, et verksted for oversettelser og et senter for vitenskap, opprettet av abbasidene. Et stort antall manuskripter på gresk, hebraisk og syrisk ble oversatt til arabisk. Svært viktig for oversettelser av matematiske verk ble Thābit ibn Qurra (826-901), som ledet en gruppe av oversettere i Bagdad. I tillegg til å få laget svært gode oversettelser, leverte han også egne bidrag i matematikk, for eksempel et alternativt bevis for Pytagoras' setning I.47. Noen av de arabiske oversettelsene av greske manuskripter er bevarte i dag.
I Europa ble matematikk lenge neglisjert, inntil interessen våknet opp igjen i middelalderen. Den engelske munken Adelard fra Bath (ca.1075-1160) er den første vi kjenner til som oversatte Elementer til latin, og innslag av arabiske ord i oversettelsen viser at kilden må ha vært arabiske manuskript. Hovedkanalene for utveksling mellom den muslimske verden og Europa var gjennom Spania, Sicilia og Øst-Europa, men det er ikke kjent i detalj hvordan Adelard kom i kontakt med muslimsk kultur. Italieneren Gerard fra Cremona (ca. 1114-1187) arbeidet i Toledo i Spania, og han laget en ord-for-ord oversettelse av en revidert utgave av Thābit ibn Qurras arabiske versjon av Elementer. En tredje oversettelse ble laget av Johannes Campanus (ca. 1220-1296).
Verket Practica geometriae av Leonardo Fibonacci er fra 1220, og innholdet er delvis basert på Elementer, men også flere andre greske verk.
Som den viktigste oversettelsen av Elementer til latin, regnes utgaven til Federico Commandino. Denne oversettelsen kom ut i Italia i 1572. Verket var basert på både greske or arabiske tekster. I tillegg til eldre merknader inneholdt denne utgaven også kommentarer fra Commandino selv.
En fullstendig utgave på engelsk kom første gang i 1570, i oversettelse av Henry Billingsley. En viktig oversettelse til latin ble utført av Isaac Barrow i 1655, fulgt av en engelsk versjon i 1660. Barrow var professor ved universitetet i Cambridge.
François Peyrard (1760-1822) oversatte Elementer til fransk. Under arbeidet fant Peyrard i Vatikanet en versjon av Elementer som ikke inneholdt Teons revisjoner. Det er antatt at denne versjonen er eldre enn Teons. Versonen er i dag omtalt bare som «P», til ære for finneren.
Den italienske misjonæren Matteo Ricci oversatte på begynnelsen av 1700-tallet deler av Elementer til kinesisk, fra en latinsk versjon. Tidlig på 1800-tallet ble det også laget en versjon på sanskrit, basert på en arabisk versjon.
En nyere oversettelsen til engelsk ble gjort av Thomas Heath, gitt ut første gang i 1908.
Elementer som lærebok
For mange stoppet undervisningen etter ganske få setninger. Den femte setningen I.5 (om vinkler i en likebeint trekant) er noe foraktelig blitt kalt pons asinorum, latin for «eselbroen». Denne setningen ble betraktet av mange studenter som siste hindring i studiet av matematikk. Robert Bacon brukte også navnet «elefuga» og «fuga miserorum» om setningen, fra latin fuga («flukt») og gresk elegia («misere, tristhet»), altså «flukten fra miseren».
Undervisning basert på Elementer ble gitt i Wien (grunnlagt 1365), Heidelberg (1386) og i Køln (1388). Wien krevde gjennomgang av første bind for lavere grad, men de fem første bindene for å få lisens til å undervise. I Paris ble undervisning i geometri på 1300-tallet neglisjert, mens ved universitetet i Praha ble det til den høyere graden krevd at en hadde gjennomgått de seks første bindene av Elementer. I Oxford, midt på 1500-tallet, var studiet av de to første bindene obligatorisk.
Isaac Newton begynte på universitetet i Cambridge i 1661, 18 år gammel. Han skal ha kjøpt sin første utgave av Elementer i 1663, men begynte å studere verket for alvor først i 1664, et år som regnes som svært viktig for Newtons utvikling som vitenskapsmann. Han skal først ha tatt lett på lesingen, for mange av resultatene syntes ham banalt riktige. En historie forteller at Isaac Barrow eksaminerte Newton i Elementer og konkluderte med at studenten manglet kunnskap om emnet. Newton tok opp lesingen på nytt, med større grundighet, og han skal ha blitt spesielt påvirket av bind II, V, VII og X. Newtons sekretær fortalte at han aldri hadde hørt Newton le, bortsett fra den ene gangen da han ble spurt om en kunne ha nytte av å studere Elementer. Da Newton døde, arvet slektninger boksamlingen etter ham. Deler av samlingen ble solgt på auksjon i 1920 som «diverse bøker», uten at selgeren forsto verdien av bøkene. Newtons utgave av Barrows' Elementer, med håndskrevne kommentarer, ble solgt for fem shilling!
Joachim Frederik Ramus (1685-1769) var norsk-født og professor i matematikk ved universitetet i København. I 1737 fikk han utgitt de seks første bøkene av Elementer på latin, til undervisningsformål. Et nytt opplag kom ut i 1740.
Elementer og utvikling av moderne matematikk
Geometri basert på postulatene i Elementer er i dag kalt euklidsk geometri. Innholdet i Elementer er i planet begrenset til studiet av punkt, linjer og sirkler, mens det i dag ikke ligger noen begrensning hvilke typer objekter en studerer i euklidsk geometri. I tradisjonen etter Euklid har en skilt mellom elementær geometri (punkt, linjer, sirkler) og høyere geometri (kjeglesnitt, transendentale kurver). Geometrisk konstruksjon er i elementær geometri begrenset til kun å omfatte konstruksjoner som lar seg gjennomføre med passer og linjal. Disse hjelpemidlene kan også bare brukes i overensstemmelse med Euklids postulater og kalles da euklidske hjelpemidler. Detaljer om hvordan disse reglene kom til å bli etablert er ikke kjent, men de ble praktisert før Euklid virket. Tradisjonen har knyttet opphavet til Platon, men det er tegn på at reglene var i bruk også før Platon. Platon mente at linjer og sirkler var mer ideelle objekter en andre typer kurver.
Euklids fire første postulater ble lenge betraktet som selvinnlysende. Det femte postulatet, parallellpostulatet, skapte imidlertid hodebry og kontroverser. Mange matematikere var misfornøyd med dette postulatet og forsøkte enten å finne alternative formuleringer eller å bevise det ved hjelp av de fire første postulatene. Både Ptolemaios og Proklos forsøkte å finne et slikt bevis. Under dette arbeidet ble det oppdaget mange alternative formuleringer av det femte postulatet. En ofte brukt formulering ble først gitt av Proklos og kalles i dag Playfairs aksiom, etter den skotske matematikeren John Playfair.
Elementer fikk svært stor betydning for overføring av gresk matematikk til resten av Europa og for revitaliseringen av matematikk i middelalderen. Men begrensningene som er innebygget i verket var kanskje også et hinder for videreutvikling av nyere matematiske retninger. Carl Boyer spekulerer i om kanskje noen av Euklids verker som i dag er tapt, har hatt større betydning for utvikling av analytisk geometri, for eksempel Porismata og Flatepunkter. Analytisk geometri er basert på bruk av koordinater, mens koordinatfri geometri - slik som en finner det i Elementer - omtales som syntetisk geometri eller ren geometri. Da infinitesimalregning ble introdusert på slutten av 1600-tallet, hadde mange matematikere motforestillinger, blant annet fordi en mente at teorien stod i strid med innholdet i Elementer. .
Ettertiden har erkjent at grunnlaget som Euklid la for geometri, ikke er tilstrekkelig rigorøst, verken i definisjonene, postulatene eller aksiomene. For å rette på dette, er det foreslått flere moderne versjoner av grunnlaget for euklidsk geometri, blant annet av David Hilbert i 1899.
Geometri var lenge synonymt med euklidsk geometri. På 1800-tallet ble det innsett at det femte postulatet ikke er en absolutt sannhet. Det er mulig å definere geometrier både ved å utelate parallellpostulatet og ved å erstatte det med alternativ. Geometri basert kun på Hilberts aksiomer, uten parallellpostulatet, kalles nøytral geometri eller absolutt geometri. Ved å erstatte parallellpostulatet med alternativ, kan en definere ikke-euklidske geometrier.
Broaryd
Broaryd er et tettsted i Gislaved kommune i Jönköpings län i Småland i Sverige. I 2010 hadde tettstedet 271 innbyggere.
Gunnar Lundkvist
Gunnar Lundkvist (født 1958) er en svensk forfatter og serieskaper.
Han debuterte veldig ung som poet men har senere blitt mest kjent for sine tegneserier om Klas Katt og Olle Ångest. Både hans dikt og serier er preget av dyp melankoli. Seriene er tegnet i en naivistisk stil og har dyr i hovedrollene, noe som danner en kontrast til det som regel tragiske og angstpregede innholdet.
I 2004 ble han tildelt prisen Urhunden i kategorien «beste originale svenske seriealbum 2003» for seriealbumet Klas katt går till sjöss. Juryens begrunnelse lød:
Hans Stanggassinger
Hans Stanggassinger (født 5. januar 1960) er en vesttysk tidligere aker som deltok i de olympiske vinterleker 1984 i Sarajevo.
Stanggassinger ble olympisk mester i aking under vinter-OL 1984 i Sarajevo. Sammen med Franz Wembacher vant han konkurransen i toer for menn, foran Jevgenij Belussov og Aleksander Beljakov fra Sovjetunionen.
Teglrødt gressfly
Teglrødt gressfly (Mythimna ferrago) er en sommerfugl som tilhører familien nattfly (Noctuidae). Den er funnet nord til Sogn og Fjordane i Norge.
Utseende
Et middelsstort (vingespenn 36 – 41 mm), vanligvis rødlig nattfly. Forvingene er brune, vanligvis med et rødlig skjær. Mellomlinjene, som avgrenser vingens midtfelt, er smale og svarte, oppstykket i spredte, kommaformede, svarte tverrstreker. Nyremerket er kommaformet, med litt hvitt i den nederste delen, vanligvis lite tydelig. Bakvingen er grå. Hannen har en svart, trekantet flekk på undersiden av bakkroppen.
Levevis
Denne arten finnes mest i skog. Larvene lever på ulike gras, men også på lave urter som for eksempel løvetann og vassarve. De voksne sommerfuglene flyr om natten i juli – august.
Utbredelse
Arten er utbredt i Europa. I Norge finnes den nord til det nordlige Oppland og Sogn og Fjordane.
Gouzhouba vannkraftverk
Gouzhouba vannkraftverk er en demning med vannkraftverk i Folkerepublikken Kina. Den ligger i elva Chang Jiang. Arbeidet med demningen var ferdigstilt i 1981 og kraftverket i 1985, da hadde vannkraftverket en produksjonskapasitet på 774 MW. Operatør er selskapet Dongfang Electric Company.
Anleggelse av demningen i 1981 førte det til at fiskearten kinesisk stør (Acipenser sinensis) mistet vandreruten oppover elva, og er derfor ikke lenger til stede i de øvre delene av Chang Jiang.
Burseryd
Burseryd er et tettsted i Gislaved kommune i Jönköpings län i Småland i Sverige. I 2010 hadde tettstedet 854 innbyggere.
Signe Heide Steen
Signe Heide Steen (født 17. mai 1881 i Holmestrand, døde 18. oktober 1959 i Oslo) var en norsk skuespiller.
Hun var av Heide (slekt), datter av fiolinbygger Johan Albert Heide (1848–1925) og Julie Hovelsen (1855–1906) som fikk tolv barn. Storebroren hennes het Harald Heide (1876–1956) og ble fiolinist og komponist. Som tolvåring spilte Signe fiolin på lokale tilstelninger.
Etter oppvekst i Holmestrand og Fredrikstad, var hun statist i Mørkets Makt på Akersgaden Theater, på en tid da hun gikk i lære hos Thora Hansson. Den 2. august 1903 debuterte hun på Centralteatret i Thummelumsen av danske Gustav Wied. Efter to år var hun ett år ved Den Nationale Scene i Bergen før hun startet ved Nationaltheatret der hun som Valenciennes traff sin ektemann Harald Steen (1886–1941) som Rosillion i første oppførsel av Den glade enke. Bortsett fra 1908–11 da de var tilbake på Centralteatret, holdt de stand ved Nationaltheatret, hvorfra Signe sa opp sitt engasjement i 1918.
Senere var hun ved hovedstadens revyscener som Chat Noir der hun feiret sitt 40-årsjubileum som artist, og også under Ernst Rolf sitt Casino. Heide Steen spilte også inn grammofonplater.
Signe var altså gift med skuespiller og tenor Harald Steen. De var foreldre til Randi Heide Steen, Harald Heide Steen og Kari Diesen. thumb|left|Signe omkring 1910
Santa Isabel do Ivaí
Santa Isabel do Ivaí er en kommune i delstaten Paraná i sørregionen av Brasil.
Pravda
Pravda (russisk: Пра́вда; «Sannhet») er en kjent avis fra Sovjetunionen, som fortsatt utgis i Moskva i Russland.
Avisen ble grunnlagt av Lev Trotskij i 1908 i Wien som en sosialdemokratisk avis rettet mot russiske arbeidere. I 1912 stoppet trykkingen av avisen.
Etter marsrevolusjonen i 1917 kunne avisen gjenoppstarte trykkingen, og avisen ble et organ for Bolsjevikene, og i 1918 ble avisen flyttet til Moskva. Pravda ble et organ for sentralkomiteen i kommunistpartiet fram til 1991.
Jørgen Hiort
Jørgen Hiort (født 1737, død 1804) var en norsk direktør og gruvemann. Utdannelsen tok han for det meste i Tyskland, og kom tilbake til Norge og Sølvverket på Kongsberg etter fullendt utdannelse. Han var oberberghauptmann for Kongsberg Sølvverk fra 1775 til 1791 og var dessuten med på å starte opp Blaafarveværket.
Reftele
Reftele er et tettsted i Gislaved kommune i Jönköpings län i Småland i Sverige. I 2010 hadde tettstedet 1,282 innbyggere.
Jørgen Hiort
Hiorts største oppgave ved Sølvverket var å redusere utgiftene – dette gjorde han i hovedsak ved å si opp gruvearbeidere. Med det ble arbeidsstokken redusert fra 4000 mann til 2112 over 11 år fra 1769. Dette reduserte utgiftene, men reduserte samtidig inntektene, da færre mann betydde en kraftig nedgang i utvunnet sølv. Sølvgangene lå stadig dypere, og effektiviteten sank.
Hiort gikk fra stillingen i 1791, og flyttet til København, hvor han døde i 1804,
Solihull
Solihull er en stor by i det seremonielle grevskapet West Midlands (og i regionen av samme navn) i England. Den ligger 14,5 km sørøst for Birminghams sentrum, og er en del av regionens konurbasjon (storbyområde) og utgjør sammen med Birmingham, Wolverhampton og Black Country Englands nest største urbaniserte område. I henhold til folketellingen i 2011 har den en befolkning på 206 700 innbyggere. Byen er adminstrasjonsenter for den større distriktet Solihull.
Før 1974 var Solihull en valgkrets (borough) alene, men det året ble byen slått sammen med området rundt Meridien til en større valgkrets. Denne inkluderer også distriktene Shirley og Castle Bromwich. Solihull er en av de mest framgangsrike byene i Midlands. I november 2013 navnga uSwitchs indeks for livskvalitet Solihull som «beste stedet å leve» i Storbritannia.
Beskrivelse
Solihull er nå hovedsakelig en forstad til Birmingham, som den har vokst sammen med. Byen er kjent for sin historiske arkitektur, blant annet flere bindingsverkshus i Tudorstil. En skolebygning i sentrum er fra 1560. Det er et populært handlested, med en sentral handlesplass fra 1960-årene. Et moderne kjøpesenter, Touchwood Centre, ble åpnet av dronning Elisabeth II 2. juli 2002, under hennes jubileumsferd.
En av de største bedriftene er Land Rover, som har sitt hovedkontor i byen. Andre viktige industriprodukter er kjemikalier og verktøy.
Det nasjonale utstillingssenter, som svært mange tror ligger i Birmingham, ligger i Solihull. Det gjør også det meste av Birmingham internasjonale flyplass.
Naturreservatet og parken Elmdon Park ligger i Elmdon, Solihull.
Lewie Steinberg
Lewis «Lewie» Steinberg (født 13. september 1933 i Memphis i Tennessee, død 21. juli 2016 samme sted) var en amerikansk studiomusiker og låtskriver, mest kjent som originalmedlem av Booker T. & the M.G.'s. Han var bassist i bandet fra 1962 til 1965, og var blant annet med på å skrive hitlåten «Green Onions». Donald «Duck» Dunn overtok hans plass i bandet.
Han ble i 1992 valgt inn i Rock and Roll Hall of Fame sammen med resten av Booker T. & the M.G.'s. I 2007 ble han tildelt en æres-Grammy for sitt bidrag til musikkens verden.
Veien
Veien (gnr. 49) eller Veienmarka er et område som ligger i gamle Norderhov kommune på Ringerike. Området har fått navn etter den gamle vín-gården Veien, som for lengst er delt. Gården er også kjent som Weien, Veigin og Veigini fra vår tidlige historie (blant annet fra kongesagaene). Opprinnelig ble gården skilt ut fra urgården Ve.
Veienmarka er et grenseområde som ligger på et høydedrag nordvest for Hønefoss og omfatter området sør for Heradsbygda til grensen mot Veienmoen (skilt av Bergensbanen) og Hønefoss ved tidligere Ringerikes meieri. Området omfatter dessuten gårdene sør for Heradsbygda og der Rv7 mot Hallingdal skiller lag med E16 som går videre nordover mot Valdres. Opprinnelig var nok det meste av denne marka skogkledd.
På Veien ligger et av Østlandets største gravfelt med over hundre gravhauger og flere hundre flatmarksgraver. Det store gravfeltet har fått navnet Hringariki og er nå en del av Hringariki Kulturminnepark, som ble valgt til Buskerud fylkes tusenårssted.
I 1995 ble det funnet spor etter et stort langhus, som nå er rekonstruert og gjenoppbygd, fra eldre jernalder, tidfestet til tiden rundt Kristi fødsel. Funnet er unikt i norsk og nordisk sammenheng, sett i forhold til datering og størrelse. Sammen med de mange arkeologiske funn på Veien fra tidligere og senere tidsepoker, steinalder, bronsealder, eldre og yngre jernalder, kaster de lys over både områdets og landets tidlige historie.
I utkanten av det store gravfeltet (bare skilt av en lokal vei) ligger Veigin boligområde og Veienmarka ungdomsskole. Veien gamle skole, som i dag er skolemuseum, ligger direkte i tilknytning til gravfeltet. På tomten til gamleskolen er det dessuten bygget en moderne barnehage.
Hestra
Hestra er et tettsted i Gislaved kommune i Jönköpings län i Småland i Sverige. I 2010 hadde tettstedet 1,306 innbyggere.
Balesar-demningen
Balesar-demningen – også tidvis skrevet Belesar – er en demning med vannkraftverk i elva Miño i provinsen Lugo i Galicia, Spania, ikke langt fra byen Lugo. Vannkraftverket har en total installert produksjonseffekt på 225 MW. Anleggsarbeidene startet i 1956, og vannkraftverket ble igangsatt for kraftproduksjon i 1963, med utvidelser i 2001.
Ralph Hills
Ralph Gorman Hills (født 19. januar 1902, død 20. september 1977) var en amerikansk friidrettsutøver som deltok i de olympiske leker 1924 i Paris.
Hills vant en olympisk bronsemedalje i friidrett under sommer-OL 1924 i Paris. Han kom på tredjeplass i kulestøt bak sine landsmenn Clarence Houser og Glenn Hartranft. Det var tjueåtte deltakere fra femten nasjoner som deltok i kulestøtkonkurransen, finalen ble avviklet 8. juli 1924.
Eurovision Dance Contest
Eurovision Dance Contest (må ikke forveksles med sangkonkurransen Eurovision Song Contest) er en internasjonal dansekonkurranse som ble arrangert for første gang i Storbritannia den 1. september 2007.
Konkurransen er inspirert av den populære dansekonkurransen «Skal vi danse» (på engelsk: Strictly come dancing), men har også med elementer fra Eurovision Song Contest – slik som at det er et deltakerpar fra hvert land, og stemmegivningen er også lik.
Norge har til nå ikke deltatt i konkurransen.
Artemis
Hun er blitt tilbedt som fruktbarhetsgudinne mange steder opp igjennom historien, og ifølge noen myter assisterte hun sin mor under fødselen av tvillingbroren. Hun er i den klassiske perioden av gresk mytologi framstilt som datter av Zevs og Leto og tvillingsøsteren til Apollon. Hun var en av de fremste og mest dyrkede av de antikke greske gudene.
Hennes romerske motstykke var Diana. En del forskere mener at navnet «Artemis», og faktisk også gudinnen selv, kan opprinnelig ha vært før-gresk. Homer refererte til henne som Artemis Agrotera, Potnia Theron: «Artemis av villmarken, dyrenes hersker». I Arkadia ble hun ansett som en datter av Demeter.