cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Länsväg 2206 (Västra Götalands län)
Länsväg O 2206 er en svensk sekundærvei som går mellom den norsk-svenske grensen ved Alingmoen og Bengtsfors. Veiens lengde er rundt 40 km. Veien inneholder en ferge over Store Le.
Naglet til et kors på jorden
«Naglet til et kors på jorden» er en latinsk pasjonssalme skrevet av Jacopone da Todi på 1300-tallet. Den ble gjendiktet av danske Bejanmin Georg Sporon i 1777. Melodien ble skrevet av H.O.C. Zinck i 1801. Salmen ble oversatt til nynorsk av Bernt Støylen i 1927. Den er én av Norges mest kjente langfredagssalmer.
Dispergeringsmiddel
Et dispergeringsmiddel er en blanding av en eller flere tensider tilsatt til en suspensjon, vanligvis et kolloid, for a holde partiklene fra hverandre og hindre sedimentering eller klumping. Dispergeringsmidler kan også være gasser. Anvendes også i prossessindustri for å hindre avsetninger og utfellinger.
Biodispergering
Dispergeringsmidler kan anvendes for å hindre biologiske avsetninger i industrielle prosesser. De kan også anvendes for å dispergere bakterieslim og øke effektiviteten av biocider.
Maling
I maling anvendes dispergeringsmidler for å holde pigmentene dispergert under produksjon, lagring og anvendelse.
Motorer
Dispergeringsmidler tilsettes drivstoff og smøreoljer for å hindre avsetninger i forbrenningsmotorer.
Oljeindustri
Dispergeringsmidler anvendes i oljeboring som kjemisk additiv for å bryte opp faste stoffer eller væsker til fine partikler eller dråper i et annet medium.
Oljesøl
Dispergeringsmidler kan anvendes for å håndtere oljesøl.
Ved rett anvendelse kan dispergeringsmidler være en effektiv metode for å håndtere oljespill. De kan raskt fjerne større mengder av olje fra sjø-/vannoverflater og dispergere det ned i vannet. Bølgeenergien fungerer som omrøring og findispergert olje kan under rette omstendigheter brytes ned av bakterier
Et dispergerinsmiddel ble anvendt under forsøk på å fjerne oljesøl etter Exxon Valdez-forliset.
Prosessindustri
I prosessindustrien anvendes dispergeringsmidler i prosessvæskene for å hindre uønskede avsetninger og utfellinger ved å holde dem findispergert. Prosessvæsken kan være både vann- eller oljebasert.
Vaskemidler
Dispergeringsmidler er den prinsipielle funksjonen til vaskemidler. De består i hovedsak av emulgatorer.
Kløverbregneslekta
Kløverbregneslekta (latin: Marsilea) er en slekt av bregner innenfor vassbregnefamilien (Marsileaceae) i ordenen Salvinales. Slekten har i alt 45-65 arter av akvatiske eller halvakvatiske bregner.
Kløverbregneslektas arter har 4-bladete «kløverblad» som flyter i vann. Fire av artene dyrkes i akvarier. Plantene lever i vann, og den 1 mm tykke jordstengelen har leddknuter som bladstilkene skyter opp fra. Sporehylstrene har 4 rom, og planten formerer seg ved hjelp av heterospori med to typer sporer.
Arten kløverbregne ble observert i Oslo i 1936, men finnes neppe i Norge i dag.
Sven Delblanc
Sven Axel Herman Delblanc (født 26. mai 1931 i Swan River i Canada, død 16. februar 1992 i Uppsala i Sverige) var en svensk forfatter.
Delblancs foreldre utvandret før hans fødsel til Canada. Familien returnerte til Sverige da han var fire år gammel. Han studerte ved Uppsala universitet, hvor han i 1965 ble dr. philos.. Fram til midten av 1970-tallet underviste han i allmenn litteraturvitenskap ved Uppsala universitet og i et gjesteprofessorat ved University of California, Berkeley. Deretter ble han forfatter på fulltid.
Han debuterte som forfatter med romanen Eremitkräftan i 1962. Delblanc ble kjent for å blande fantastiske elementer med en realistisk form. Flere av hans verker inneholder også elementer fra hans familiehistorie, som den halvbiografiske Hedebysuiten (Åminne (1970), Stenfågel (1973), Vinteride (1974) og Stadsporten (1976)). Samuels bok-suiten (Samuels bok (1981), Samuels döttrar (1982), Kaanans land (1984) og Maria ensam (1985) griper helt tilbake til hans farfars liv.
Hedebysuiten ble i 1978 filmatisert av Sveriges Television som TV-serien Hedebyborna. Samuels bok ble belønnet med Nordisk råds litteraturpris i 1982.
Bibliografi
ikke fullstendig
Produksjonsskip
Produksjonsskip er skip utrustet for petroleumsproduksjon. En type produksjonsskip er Floating Production, Storage and Offloading (FPSO), en flytende oljeplattform som brukes i petroleumsvirksomhet til havs for å prosessere, lagre og utskipe petroleum ved produksjon av olje eller kondensat.
Som regel har FPSO-er form som et tankskip, men også bøyer som sevanplattformer og sparbøyer regnes som FPSOer.
De er utstyrt med ankere slik at skipet kan holde seg rett over brønnene. Skipsformede FPSOer har også og maskineri og propeller som bidrar til å holde baugen i retning mot bølgene
Oljen eller kondensatet blir produsert og lagret i tanker på FPSOen. Derfra blir det regelmessig losset til oljetankere via offshore lastesystemer eller rørledning.
Norske FPSOer
FPSOer har vært brukt på norsk siden 1986 da Petrojarl 1 ble tatt i bruk for første gang. FPSOer som er eller har vært på norsk sokkel er:
Feltsentra
Med FPSOer følger ofte en omfattende havbunnsutbygging med bunnrammer som er knyttet opp til produksjonsskipet. Havbunnsutbyggingen består ofte av bunnrammer og enkeltstående satellitter, samt rørledninger og kontrollkabler som knyttes opp til produksjonsskipet via fleksible stigerør. Stabilisert olje lagres på produksjonsskipet for deretter å lastes over til skytteltankere for direkte transport til markedet.
Det er en 500 meter radius forbudssone mot fiske med bunnredskap og tråling og oppankring rundt bunnrammer. Tilsvarende er det 500 meters sone for FPSOen, men på grunn av horisontalbevegelsene av FPSOen har grensen i en del tilfeller blitt satt til 800 meter.
Driftserfaringer
Det har vært en rekke skader og hendelser, som inkluderer sprekker, bulker, korrosjon, turrethendelser, grønn sjø, retningssystemer, stabilitet, ballasting, kollisjoner og hendelser knyttet til avlastningssystemene.
Kompetanse
Det ble i starten vurdert i næringen at det ikke var nødvendig med samme kompetanse på FPSOer som på seilende tankskip, siden de lå i ro. Erfaring viste at det ikke var tilfelle. Fra 2002 skjerpet Oljedirektoratet kravene, og de ble tilsvarende det en har på tankskip. Sentral kontrollromsoperatører som opererer maritime systemer, skal oppfylle kravene knyttet til sertifikater for kontrollromsoperatører i samsvar med Sjøfartsdirektoratets regelverk. Den som er ansvarlig for stabilitet om bord skal ha maritim kompetanse som tilsvarer offshore installasjonssjef i Sjøfartsdirektoratets regelverk. Og videre den som er ansvarlig for DP-operasjoner på FPSOer, skal ha kompetanse i samsvar med Sjøfartsdirektoratets regelverk.
Sprekker
Den største andelen uønskede tilstander er knyttet til sprekker. De fleste sprekkene er i ballasttanker i form av langsgående sideskallavstivere som er koblet til tverrgående rammer og skott, og i sveisen mellom sideskallet og langsgående sider. Det samme gjelder også for sprekker rapportert i baugområdet. Det er også rapportert mange sprekker i tomrom i for- og akterskipet, som for cofferdams, maskinrom og pumperom. Mange av sprekkene er plassert i hjørnet av døråpninger og er vanligvis forårsaket av en for liten radius i hjørnene på utskjæringer og ofte i kombinasjon med et redusert effektivt skjærareal i skottet til skrogbjelken. Det er rapportert om få sprekker i hoveddekket, i lasteområdet og skottene mellom last og ballasttanker. Imidlertid er det rapportert om sprekker i knuckle-linjene til det indre langsgående skottet.
De fleste sprekkene har en lengde mellom 25 og 500 mm. Det er også flere sprekker med en lengde på mer enn 500 mm. De er i hoveddekket, vannballasttanker, mellom vannballasttanker og lastetanker, baugen og void-rom. De fleste sprekkene er forårsaket av utmatting, men også designfeil eller en kombinasjon av designfeil og fabrikasjon.
Knekking av platefelt og stivere
Bulker og deformasjoner i skipsskrog er vanligvis forårsaket av bølgeslag eller kollisjoner.
Noen få bulker og lokal knekking av stivere er kommet i baugområdet på de norske FPSOene. På britisk sokkel fikk Schiehallion FPSO skader i baugen i november 1998. I ettertid er det gjort modellforsøk og analyser som har forbedret evnen til å forutsi slike tilfeller.
Grønn sjø
Flere FPSOer er skadet av grønn sjø. Hendelser med grønn sjø forårsaket lokale skader på fire norske produksjonsskip i perioden 1998-2001. De ble utsatt for grønn sjø i baugområdet, midtskip, i akterskipets område eller en kombinasjon av disse. Det er gjort tiltak alle disse FPSO-ene ved hjelp av lokal beskyttelse av utsatt utstyr, forsterkinger, montering av bølgebrytende vegger mellom tank- og prosessdekk, justering av stamping og hiv og begrensninger i mannskapets tilgang til grønn-sjø-soner. Etter hendelsene ble det gjennomført flere modelltester, forbedring i beregningsprosedyrer og dataprogrammer, videre ble standarder og retningslinjer oppdatert. Slike modelltester er siden utført for alle nye FPSO-er. Erfaringen har imidlertid vist at praktisk kunnskap bør brukes i tillegg til modellprøvene og resultatene bør inkluderes riktig i de operasjonelle prosedyrene.
Fra 2002 til 2015 var det ingen kjente hendelser med grønn sjø som ga skader. Fra 2016 til 2019 var det igjen flere hendelser.
Kollisjoner med tankskip og forsyningsskip
FPSOer er robuste mot kollisjoner.
Det har vært en rekke kollisjoner mellom FPSOer og shuttletankere i Norge og på britisk sokkel. I Norge kolliderte en skytteltanker med en FPSO med en kollisjonsenergi på 31 MJ i 2000, og i 2006 kolliderte et annen tanker med en kollisjonsenergi på omtrent 61 MJ. Til tross for de høye kollisjonsenergiene, var skadene på produksjonsenhetene i begge tilfeller moderate. Det har også vært en rekke nesten-kollisjoner.
Det har også vært en del kollisjoner mellom flytende produksjonsenheter og forsyningsskip. Alle kollisjonene var med mindre fartøyer og i moderat hastighet. Ingen av hendelsene forårsaket skade av betydning på produksjonsenheten.
Retningskontroll
Retningskontroll er av avgjørende for FPSO og FSO i høye bølger, da de er dimensjonert for å ha baugen mot det dominerende været. De er avhengige av thrustere (maskineri med propeller) for å opprettholde retningen.
Forankring
Generelt har forankringen fungert bra i Norge, men noen linebrudd er observert i kjetting og i ståltau. Flere kjettinger er erstattet og flere kjettinger har blitt observert å ha pitting korrosjon, sannsynligvis forårsaket av sulfat redusere bakterier.
Stabilitet og ballastering
I noen få tilfeller har en fått utilsiktet vannfylling av rom i FPSOer. I det verste tilfellet fikk en negativ stabilitet.
På FPSOen Petrobras P-34 var det en nesten-ulykke utenfor Brasil 13.10.2002. Den oppstod på grunn av en elektrisk feil, som videre førte til feil på last- og ballastsystemet. Innretningen var nær kantring før pumpeoperasjoner klarte å rette den opp igjen.
Siderisk år
Ett siderisk år er tiden det tar sola å komme tilbake til samme posisjon med hensyn til stjernene på stjernehimmelen. Det sideriske året er omløpsperioden for jorden. Ett siderisk år tilsvarer 365,2563600 gjennomsnittlige soldager. Det sideriske året er 20 minutter og 22,5 sekunder lengre enn det tropiske året og 19 minutter og 57,5 sekunder lengre enn et gjennomsnittlig gregoriansk år (365,2425 døgn).
De som har for vane å skue himmelen før soloppgang, merker at denne bevegelsen er mye lettere å legge merke til og mye enklere å måle enn nord-sør-forskyvningen av punktet for soloppgangen på horisonten, som definerer det tropiske år som den gregorianske kalenderen er basert på. Dette er grunnen til at mange kulturer begynte sine år på den første dagen en bestemt stjerne (Sirius for eksempel) kunne sees i øst ved soloppgang. I Hesiods verk Verk og dager er tidene på året for såing, innhøsting og så videre gitt med henvisning til den første tilsynekomst for stjerner.
Fram til Hipparkhos’ tid var årene målt ved hjelp av stjernene ansett nøyaktig like lange som de tropiske årene. Realiteten er at sideriske år er bittelite grann lengre enn tropiske år. Differansen forårsakes av det fremadskridende jevndøgn. Et siderisk år tilsvarer rundt regnet 1 + 1/26000 eller 1,0000385 tropisk år.
Skjellingshovde naturreservat
Skjellingshovde naturreservat ligger på grensen mellom Sør-Aurdal, Nordre Land og Søndre Land kommuner i Innlandet fylke. Reservatet er på 28 560 daa, og ble vernet 26. september 2008. Formålet med fredningen er å bevare et skogområde som økosystem med alt naturlig plante- og dyreliv. Området har spesielle kvaliteter som et av de få gjenværende større, sammenhengende og godt arronderte områdene med gammel naturbarskog i Norge uten tekniske inngrep av vesentlig omfang. Området har en variasjon i natur-, skog- og vegetasjonstyper som gjør det representativt for barskogen i regionen.
Barnwell County
Barnwell County er et fylke i den amerikanske delstaten Sør-Carolina. Det ligger i sørvest i staten og grenser mot Aiken County i nord, Bamberg County og Orangeburg County i øst og mot Allendale County i sørvest. Det har også grense mot delstaten Georgia i vest.
Barnwell Countys totale areal er 1 443 km² hvorav 23 km² er vann. I 2000 hadde fylket 23 478 innbyggere og administrasjonssenteret ligger i byen Barnwell.
Kreis Schwarzenberg
Kreis Schwarzenberg var en Landkreis som eksisterte i Bezirk Karl-Marx-Stadt i Den tyske demokratiske republikk. Den 17. desember 1951 ble byene Johanngeorgenstadt og Schneeberg skilt ut fra den daværende Landkreis Aue og omdannet til bykretser. Fra de resterende delene av kretsen ble den nye Kreis Aue og Kreis Schwarzenberg dannet. I 1958 mistet Johanngeorgenstadt sin status som kretsfri by og ble innlemmet i Kreis Schwarzenberg.
Fra 1990 til 1994 fortsatte kretsen å eksistere som Landkreis Schwarzenberg innenfor Fristaten Sachsen. Den 1. januar 1995 ble den slått sammen med Landkreis Aue til den nye Landkreis Aue-Schwarzenberg.
Kretsens hovedsete var Schwarzenberg
Kjedsomhet
Kjedsomhet er en følelsesmessig og psykologisk tilstand som individer opplever når de mangler noe å gjøre eller stimulanser, ikke interesserer seg for sine omgivelser eller føler at den tidsperioden de gjennomlever er begivenhetsløs. Den kan også bli tolket som et moderne fenomen med en kulturbetinget dimensjon. Kjedsomhet skiller seg fra depresjon og apati. Individer som kjeder seg, opplever det som ubehagelig.
Psykologi
Det finnes ulike definsjoner på kjedsomhet. Kjedsomhet er definert av Cynthia D. Fisher som en av de viktigste sentrale psykologiske prosessene: "en ubehagelig, forbigående affektiv tilstand der individet føler en mangel på interesse og vansker med å konsentrere seg om en aktivitet." Mark Leary forklarer kjedsomhet som: "en affektiv opplevelse assosiert med kognitive oppmerksomhetsprosesser." Robert Plutchik karakteriserte kjedsomhet som en mild form for avsky. I positiv psykologi beskrives kjedsomhet som et svar på en moderat utfordring med mer enn nok ferdigheter til.
Fraværende er der et individ viser uoppmerksom eller er glemsk. Fravær er en ikke diagnostisert tilstand. Når et individ lider av sinnsløshet, har en tendens til å vise tegn på hukommelsesvikt og svak erindring om nylige oppståtte hendelser. Dette kan være et resultat av andre tilstander som kan diagnoseres, som hyperaktivitetsforstyrrelse og depresjon. I tillegg til et fravær, kan det lede til en rekke konsekvenser som påvirker dagliglivet og som gir langsiktige problemer.
Allendale County
Allendale County er et fylke i den amerikanske delstaten Sør-Carolina. Det ligger i sør i staten og grenser mot Bamberg County i nordøst, Colleton County i øst, Hampton County i sørøst og mot Barnwell County i nordvest. Det har også grense mot delstaten Georgia i vest.
Epichnopterix plumella
Epichnopterix plumella er en sommerfugl som tilhører familien sekkspinnere (Psychidae). Den er ikke funnet i Norge, men er forholdsvis vanlig i Sønderjylland i Danmark. Som hos amnge andre sekkspinnere er hunnen vingeløs og larvelignende.
Allendale County
Allendale Countys totale areal er 1,057 km² hvorav 11 km² er vann. I 2000 hadde fylket 11,211 innbyggere og administrasjonssenteret ligger i byen Allendale.
Trådbregneslekten
Trådbregneslekten (latin: Pilularia ) er en slekt av bregner innenfor vassbregnefamilien (Marsileaceae) i ordenen Salvinales. Slekten har i alt 6 arter av akvatiske eller halvakvatiske bregner.
Trådbregneslektens arter lever i vann, og den 1 mm tykke jordstengelen har leddknuter som bladstilkene skyter opp fra. Bladene er tynne og trådformete, og vokser loddrett oppover.
Sporehylstrene har 4 rom, og planten formerer seg ved hjelp av heterospori med to typer sporer.
Arter
De 6 artene i denne slekten omfatter:
Gustaaf Joos
Gustaaf Joos (født 5. juli 1923 i Sint-Niklaas i Belgia, død 2. november 2004 i Landskouter ved Oosterzele) var en av den katolske kirkes kardinaler. Han var studiekamerat av Johannes Paul II i Roma; begge bodde på det belgiske prestekollet mellom 1946 og 1948. Han arbeidet i det kirkelige rettsvesen og i menighetssjelesorgen i sitt hjembispedømme Gent.
Han ble kreert til kardinal i 2003 av pave Johannes Paul II. Få dager før var han blitt bispeviet, men han fortsatte i sin sognepreststilling i en landsens menighet like til sin død etter en morgenmesse.
Episkopalgenealogi
Hans episkopalgenealogi er:
Arkeologiåret 1888
Arkeologiåret 1888 er en oversikt over blant annet utgravninger, fødte og avdøde personer med tilknytning til arkeologi i 1888.
Matthias Yu Chengxin
Matthias Yu Chengxin (født 27. desember 1927 i Yüjiawan i Hantai i Shaanxi i Kina, død 7. desember 2017) var en katolsk undergrunns koadjutor-biskop i Hanzhong i Shaanxi i Folkerepublikken Kina.
Bakgrunn
Yu Chengxin kom fra en katolsk familie. Hans brødre Bartholomew Yu Chengti og Louis Yu Runchen, skulle også bli prester og biskoper, og søsteren Rong Jie ble nonne. Han begynte på presteseminar i Hanzhong seminary i 1950 og etterpå på regionalseminaret i Kaifeng (Henan) i 1956, men ble tvunget til å avbryte sine studier da dette seminaret etter to år ble tvangsstengt.
Under Kulturrevolusjonen ble han tatt i forvaring og sendt til tvangsarbeidsleir.
Prest
Etter at han ble sluttet ut av fangenskapet ble han etterhvert presteviet, den 10. desember 1981.
557 Violetta
557 Violetta er en hovedbelteasteroide. Den ble oppdaga den 26. januar 1905 av Max Wolf fra Landessternwarte Heidelberg-Königstuhl i Heidelberg. Den er oppkalt etter en skikkelse fra Giuseppe Verdis opera La traviata, som er basert på Alexandre Dumas den yngres skuespill Kameliadamen.
Matthias Yu Chengxin
Biskop
Han ble i hemmelig bispeviet i 12. desember 1989, til koadjutorbiskop, muligens til hjelpebiskop; det skjedde kort tid etter at hans storebror, biskop Bartholomew Yu Chengti, var blitt arrestert. Han gjorde aktiv tjeneste som biskop i Hanzhong til 2007, og trakk seg da tilbake.
Biskop Yu ble aldri anerkjent som biskop av de kinesiske myndigheter og han ble aldri medlem av Den kinesiske katolske patriotiske forening.
Episkopalgenealogi
Hans episkopalgenealogi er:
Kamfer
Kamfer er et hvitt, gjennomsiktig, voksaktig, krystallint, fast stoff med karakteristisk lukt. Kamfer anvendes ofte i ulike typer av eterisk olje og finnes i blant annet tigerbalsam.
Kamfer utvinnes av en olje som finnes i treet japankamfer (Cinnamomum camphora) og som i kontakt med luft danner krystaller med spesiell lukt og først brennende, siden kjølende smak. Det tilsettes nitrocellulose for fremstilling av celluloid, et stoff som siden 1950-årene langt på vei har gått ut av produksjon fordi det var ekstremt brannfarlig.
Dumfries and Galloway Constabulary
Dumfries and Galloway Constabulary var en britisk politistyrke med ansvar for regionen Dumfries and Galloway i Skottland.
Kamfer
Reaksjoner
Typiske kamferreaksjoner:
Dumfries and Galloway Constabulary
Styrken ble opprettet i 1948, da man slo sammen eldre politistyrker i Dumfriesshire, Kirkcudbright og Wigtownshire. Dette skjedde 27 år før samme område ble samlet til én administrativ region.
Kamfer
Reaksjoner
Kamfer kan også bli redusert til isoborneol med natriumborhydrid.
Dumfries and Galloway Constabulary
I 1988 hadde Dumfries and Galloway Constabulary ansvar for etterforskningen av bombingen av Pan Am Flight 103 over Lockerbie.
Kamfer
Biosyntese
I biosyntese er kamfer fremstilt fra geranyl pyrofosfat, via syklisering av linaloyl pyrofosfat til bornyl pyrofosfat, etterfulgt av hydrolyse til borneol og oksidering til kamfer.
Wen (navn 温)
Wen (kinesisk: 温, pinyin: Wēn) er et vanlig kinesisk slektsnavn.
Schoondijke
Schoondijke er en landsby i Nederland, i provinsen Zeeland. Den ligger i kommunen Sluis, om lag 5 km sør for Breskens.
Schoondijke var egen kommune til 1970, da den ble slått sammen med Oostburg.
Boksing under Panamerikanske leker 1975
Boksing under Panamerikanske leker 1975 ble arrangert i Mexico by i Mexico fra 12. til 26. oktober 1975. Det var totalt 11 vektklasser og Cuba ble beste nasjon med sju gullmedaljer foran USA med tre.
Eksterne lenker
Wyniki turnieju bokserskiego Igrzysk Panamerykańskich 1975
Simon Kuipers
Simon Petrus Kuipers (født 9. august 1982 i Haarlem) er en nederlandsk skøyteløper. Han vant sin første verdenscupkonkurransen på 1500 meter 3. desember 2005. Han deltok i to øvelser i Vinter-OL 2006 i Torino hvor han endte på 23.-plass på 500 meter og 4.-plass på 1500 meter, mindre enn fire tideler fra medalje. Han var den raskeste nederlender på 1500 meter.
Fuglene (Aristofanes)
Fuglene (gresk Ὄρνιθες Ornithes) er et satirisk komedie, skrevet av Aristofanes, først oppført 414 f.Kr., da det vant andrepris under en festival til de dionysiske mysterier. Stykket regnes som det mest lyriske av Aristofanes' stykker.
Stykket skildrer en stat av fugler oppe i skyene, kalt nephelokokkygia («tåkefugleborgen») og er en satire over athenernes politiske lettroenhet og tilbøyelighet til vidløftige innfall. To eldre menn flykter fra Athen for å unnslippe byens mas, men også for å komme bort fra gudenes tyranni. De møter et kor av fugler som etterhvert blir enige om å bygge en borg i skyene, som skal herske over menneskene og blokkere kommunikasjonen mellom gudene og menneskene.
Fuglekoret har også innslag av teogoni, skildringer av verdens, gudenes og menneskenes opphav. Stykket har blitt oversatt til norsk av F. L. Vibe i 1856, Kristian Birch-Reichenwald Aars i 1888, og på ny av Joh. B. Koch i 1904.
Wen (navn 闻)
Wen (kinesisk: 闻 pinyin: Wén) er et vanlig kinesisk slektsnavn.
Tønnes Birknes
Ved Nationaltheatret arrangerte han musikken til Kjerringa med staven i 1933.
Bananer i pyjamas
Bananer i pyjamas (orig: Bananas in Pyjamas) er en australsk barneserie som gikk på ABC fra 1992 til 2001 og igjen fra 2011 til 2013. Serien handlet om to bananer, kledd i stripete pyjamas, som het B1 og B2. Bananene levde sitt enkle liv i vanlige omgivelser, og hadde som alle andre sine problemer som skulle løses. Programmet blandet tegnefilm og realfilm.
I Norge ble serien sendt på TV 2 fra 1999. Den gikk primært på kanalens morgensendinger. De norske stemmene var ved Håvard Bakke (B1) og Tommy Karlsen (B2).
Bananer i pyjamas er opprinnelig en sang. Sangen, som ble skrevet av Carey Blyton i 1970, ble så populær blant små barn at det ble laget en animasjonsfilm til den. På lik linje med Teletubbies ble det laget mange produkter av Bananer i pysjamas, og det ble en stor salgssuksess i andre land. Serien blitt vist i over 30 land, deriblant USA, Japan, Canada, New Zealand, Sør-Afrika og England.
Liste over Russlands presidenter
Liste over Russlands presidenter er en liste over presidenter (russisk: Президент России) og statsledere med lignende posisjoner i Russland siden 1917.
Etter den russiske revolusjon i 1917 ble Sovjetunionens kommunistiske parti tildelt en «ledende rolle» som styrende organ i Sovjetunionen. Politbyrået var kommunistpartiets øverste ledelse, og hadde den utøvende makten. Kommunistpartiets generalsekretær ble derfor i Europa og USA omtalt som «Sovjetunionens leder». Kommunistpartiets «ledende rolle» som styrende organ ble opphevet av Mikhail Gorbatsjov den 13. mars 1990.
Formannen av det øverste sovjet i Sovjetunionen ble utnevnt av Politbyrået, med varierende titler. Tittelen «Sovjetunionens president» ble tatt i bruk av Mikhail Gorbatsjov den 15. mars 1990. Av denne grunn tilsvarte formannen av det øverste sovjet av den Russiske SFSR embedet president. Den siste formann av det øverste Sovjet, Boris Jeltsin, ble også den første president av Den russiske føderasjon etter Sovjetunionens oppløsning.
Formenn av Kommunistpartiet i den Russiske SFSR (1956-1991)
Kommunistpartiet i den Russiske SFSR hadde en «ledende rolle» som styrende organ, og dets formann var derfor leder av den Russiske SFSR.
Formenn av den Russiske SFSR (1917-1991)
I perioden 25. oktober – 9. november 1917 brukte kommunistene vekselvis to forskjellige navn, på det som etter hvert ble hetende «det øverste sovjet»:
Presidenter av Den russiske føderasjon (1991–)
Russisk: Президент Российской Федерации (Prezident Rossijskoj Federatsii)
a I perioden 10. juli 1991 – 25. desember 1991 tjente Jeltsin som president for Den russiske sovjetiske føderative sosialistrepublikk i Sovjetunionen.
Se også
President de Rússia Russiske præsidenter Präsident Russlands President of Russia Presidente de Rusia Président de la Russie 러시아의 대통령 Presiden Rusia Presidente della Federazione Russa რუსეთის პრეზიდენტები ロシアの大統領 Prezydenci Rosji Lista de presidentes da Rússia Preşedinte al Federaţiei Ruse Президент России President of Russia 俄罗斯总统
Ole Grepp
Ole Grepp (født 15. mars 1914 i Bergen, død 19. august 1976) var en norsk skuespiller, instruktør og oversetter som var tilknyttet Den Nationale Scene (DNS) størsteparten av sin karriere.
Grepp hadde studieopphold ved Max Reinhard-Schule i Berlin og Moskva bak seg, da han debuterte på Nationaltheatret våren 1934, i rollen som Richard i Skjønne ungdom. Han fikk flere store oppgaver, som Maurice i Nederlaget og sønnen Rolf i Professor Mamlocks utvei, men forlot teatret i 1938. Han var etter det i hovedsak tilknyttet Den Nationale Scene, men var også i perioder tilknyttet Riksteatret og Trøndelag Teater. Foruten å spille selv, var han i mange år oversetter for Radioteatret. Leo Tolstojs Anna Karenina, sendt i Radioteatret i 1971, var et av stykkene som Grepp hadde oversatt.
Blant hans mest betydelige roller var Bratt i Over ævne ved Den Nationale scene i 1943, og Maurice og Rigald i Nederlaget av Nordahl Grieg, henholdsvis på Nationaltheatret i 1937 og på DNS i 1950 og 1971 (siste gang i egen regi). Som regissør er han blant annet kjent for flere komedier av Holberg samt Kirsebærhaven av Tsjekhov.
Hans eneste filmrolle var i Sangen om Rondane (1934).
Han var sønn av ekteparet Kyrre Grepp, som blant annet var formann i Arbeiderpartiet og Rachel Grepp, som var journalist, politiker og kvinnesaksforkjemper. Blant hans søsken var Asle Grepp, som ble skutt av tyskerne under krigen, og journalisten Gerda Grepp.
Jean Reno
Jean Reno (født Juan Moreno y Herrera Jiménez 30. juli 1948) er en fransk filmskuespiller av spansk opprinnelse. I starten av karrieren sin spilte han i en rekke franske filmer. Gjennombruddet kom med Det store blå (1988), regissert av Luc Besson.
Luke Thomas Zhang Huaixin
Luke Thomas Zhang Huaixin (født i 1925 i Liangbudaying i Henan i Kina, død i 2016)) var fra 1981 katolsk biskop i Jixian/Anyang i Henan i Folkerepublikken Kina.
Episkopalgenealogi
Hans episkopalgenealogi er:
Gisela Dulko
Gisela Dulko (født 30. januar 1985 i Buenos Aires) er en profesjonell argentinsk tennisspiller.
Whittleia retiella
Whittleia retiella er en sommerfugl som tilhører familien sekkspinnere (Psychidae). Den er ikke funnet i Norge, men er forholdsvis vanlig i Vestjylland i Danmark og finnes dessuten på én lokalitet i Halland i Sverige. Som hos mange andre sekkspinnere er hunnen vingeløs og larvelignende. Hannen kjennes lett på de grå- og hvitmønstrede vingene.
Levevis
Arten lever på fuktige, åpne steder ved kysten. Larven spiser saltgras og andre grasarter. Hannene flyr om dagen i mai-juni.
558 Carmen
558 Carmen er en hovedbelteasteroide. Den ble oppdaga den 9. februar 1905 av Max Wolf fra Landessternwarte Heidelberg-Königstuhl i Heidelberg. Den er oppkalt etter tittelpersonen i Georges Bizets opera Carmen.
Arkeologiåret 1887
Arkeologiåret 1887 er en oversikt over blant annet utgravninger, fødte og avdøde personer med tilknytning til arkeologi i 1887.
Charles Henry Somerset
Charles Henry Somerset (født 2. desember 1767, død 18. februar 1831) var en britisk guvernør av Kappkolonien i Sør-Afrika fra 1814 til 1826.
Somerset ekspanderte politikken som ble etablert av Du Pré Alexander i 1809 med å forby khoikhoiene og andre svarte i å forlate sine tilviste hjem. De måtte også alltid bære reisedokumenter som ble utstedt av de britiske myndighetene i Cape Town. Dette var de første offisielle tiltakene som skulle bli apartheid i det 20. århundre da reisedokumentene ble de beryktede «passene». Somerset var også ansvarlig for å ha startet de første forsøkene på å utslette nederlandsk og «kombuis hollands» (kjøkkennederlandsk eller afrikaans) fra offisielle prosedyrer i 1822. Senere forbød britene afrikaans fra skolene og insisterte at instruksjonene skulle kun gis på engelsk, selv i skoler med kun afrikaans–språklige elever.
Somerset forbød også de første engelskspråklige avisene i Cape Town og strammet inn trykkefriheten til pressen. Hans siste år var Kappadministrasjonen preget av det antagelige misbruket av midler. Før han returnerte hjem til ENgland i 1826, ble det sendt embetsmenn fra Storbritannia for å se på beskyldningene, og flere i Somersets stab ble arrestert og sendt hjem. Somerset ble selv kalt tilbake i 1826. Somerset var kjent av mange som den «mobbende» guvernøren og ble hatet av mange i Sør–Afrika, både svarte og hvite.
De tidlige forsøkene på å «separere» svarte og hvite, på å tvinge svarte til å bære identifikasjonsdokumenter når de reiste utenfor sitt umiddelbare bostedsområde, den tvungne forflytningen av svarte til øde regioner som ikke var ønsket av hvite for bosetning og landbruk og henrettelsen av svarte uten rettssaker, var de første tilløpene til «apartheid» og ble kopiert av Afrikander Broederbond etter deres dannelse som et afrikandisk hemmelig samfunn i 1918 som en motvekt til britisk kontroll og for å fremme afrikanderne som den kontrollerende minoriteten i 1948.
Byene Somerset West og Sommerset East i Sør–Afrika er oppkalt etter ham.
Liste over byer i Uruguay
Dette er en liste over byer i Uruguay med over 10 000 innbyggere ved folketellingen i 2011.
Vernebriller
Vernebriller er briller beregnet for mekanisk beskyttelse av øynene. Vernebriller med korrektive linser finnes også, men synskorreksjon er ikke hovedhensikten med denne type briller.
Vernebrillene beskytter øynene mot væske, gass, splinter eller andre objekter som kan være skadelige å få i øynene. Vernebriller er gjerne laget av hard plast. Vernebriller finnes i varianter for en rekke ulike formål, som for eksempel arbeid, laboratoriumbruk eller idrett. Vernebriller for dyr finnes også.
Laboratoriebriller er en type vernebriller som også har beskyttelse på sidene, samt over og under.
Ved visse risikofylte virksomheter kan bruk av verneutstyr slik som vernebriller være påkrevet. Øyet er blant de organer som oftest skades i arbeidsulykker, årlig har det forekommet rundt 6,000 arbeidsrelaterte øyeskader i Norge, og bruk av vernebriller er et effektivt virkemiddel for å forbygge slike skader.
Boeing X-46
Boeing X-46 UCAV-N (Unmanned Combat Air Vehicle – Navy) var et eksperimentelt ubemannet kampfly for hangarskip-operasjoner. Oppdragsgiver var USAs marine (USN) og DARPA. Prosjektet ble kansellert i 2003, før byggingen av flyet var fullført.
Historie
Parallelt med USAs flyvåpen USAF og DARPAs (Defense Advanced Research Projects Agency) utviklingsprogram for et ubemannet kampfly, samarbeidet USAs marine og DARPA om et hangarskip-basert ubemannet kampfly. 2 kontrakter ble inngått i juni 2000, den ene med Boeing for X-46, og den andre med Northrop Grumman for X-47. I stedet for å utvikle 2 identiske eksperimentfly ble det i 2003 besluttet å slå sammen marinens og flyvåpenets UCAV-programmer til J-UCAS (Joint Unmanned Combat Air Systems). Dette medførte at X-46-programmet ble kansellert før flyet var ferdigbygd.
Formål
X-46 skulle sammen med Northrop-Grumman X-47, teste ut tekniske løsninger og konstruksjonsdetaljer for et ubemannet hangarskip-basert selvstyrt kampfly.
Design
Ingen sikre kilder finnes per dags dato (august 2008) for de tekniske løsningene og flyets dimensjoner.
Spesifikasjoner
Dimensjoner
Ytelse
''NB. Flyets dimensjoner er basert på antagelser, og kan være ukorrekte''
Frederik av Danmark
Frederik til Danmark (Frederik André Henrik Christian) (født 26. mai 1968 i København) er Danmarks kronprins. Han er eldste sønn av dronning Margrethe II og prins Henrik. Han er storebror til prins Joachim, som er født bare tolv måneder seinere. Frederik har tittelen kronprins til Danmark, der til indikerer arverett til tronen.
Rafael Sobis
Rafael Augusto Sóbis (født 17. juni 1985) er en brasiliansk fotballspiller som spiller for Cruzeiro Esporte Clube.
Frederik av Danmark
Kronprins Frederik er utdannet ved Aarhus Universitet, og har i tillegg en omfattende militær utdannelse.
8. oktober 2003 forlovet kronprins Frederik seg med australske Mary Donaldson, som han hadde møtt under Sommer-OL i Sydney i 2000. Bryllupet fant sted i Vor Frue kirke i København den 14. mai 2004.
Kronprinsparet fikk sitt første barn, prins Christian, den 15. oktober 2005. Den 21. april 2007 fikk de sitt andre barn, Isabella Henrietta Ingrid Margrethe. Den 8. januar 2011 fikk kronprinsparet tvillinger, en gutt og en jente. Tvillingbarna heter Vincent og Josephine.
Som etterkommer av Sophia av Hannover har kronprins Frederik også arverett til den britiske tronen, men er langt nede på listen.
Rafael Sobis
I 2006/2007 sesongen dro Sobis til Sevilla for å spille på Real Betis. Overgangen kostet 8 millioner euro som tilsvarer 64 millioner norske kroner. Han fikk sin debut denne sesongen mot Athletic Bilbao hvor Betis vant 3-0. Hans første mål kom på byderbyet mot Sevilla, han skåret to mål. Men Betis tapte kampen 3-2.
Rafael Sobis fikk sin debut for den 3. september 2006 mot. Til nå har han åtte landskamper for Brasil og ett mål. Målet kom mot i en vennskapskamp.
Frederik av Danmark
Den danske kongerekken
Den danske kongerekken domineres siden Huset Oldenburg besteg tronen 1400-tallet av regenter ved navn Christian eller Frederik. Den første i denne rekken var Christian I (1448-81), som ble etterfulgt av Hans I (1481-1513), Christian II (1513-23), Frederik I (1523-33) og Christian III (1534-59). Inntil den nåværende regent, Margrethe II (1972-), har det vært en "ubalanse" mellom regentnummeret til Christian og Frederik, ettersom Christian N har blitt etterfulgt av Frederik N-1, mens Frederik N har blitt etterfulgt av Christian N+2.
Arveprins Frederik vil om han blir konge ta kongenavnet Frederik X (Frederik 10. i Danmark), hvilket er det samme regentnummer som Margrethes bestefar, Christian X, den siste konge ved dette navn, og som ble etterfulgt av Frederik IX. Dette vil medføre at ved neste kongeskifte, formodentlig ved Frederiks død vil Frederik N bli etterfulgt av Christian N+1.
Dekorasjoner
Kronprins Frederik er innehaver av en rekke danske og utenlandske ordener og utmerkelser:
Bo Carpelan
Bo Carpelan (født 25. oktober 1926 i Helsingfors, død 11. februar 2011 i Esbo) var en finlandssvensk forfatter. Han hadde adelstittelen friherre.
Biografi
Carpelan ble mag.art. i litteratur ved Helsingfors universitet i 1948. Han studerte senere i Frankrike, England og USA. I 1960 tok han doktorgraden på en avhandling om den tidlige diktningen til Gunnar Björling. Han arbeidet fra 1964 til 1980 som assisterende sjefbibliotekar på Helsingfors Stadsbibliotek.
Bo Carpelan anså seg selv hovedsakelig som lyriker, men er også kjent for sine prisbelønnede romaner og sine drama. I 1977 fikk han Nordisk råds litteraturpris for diktsamlingen I de mörka rummen, i de ljusa. Han er den eneste som to ganger har vunnet den prestisjefulle Finlandia-prisen, i 1993 for romanen Urwind, i 2005 for romanen Berg.
Oversettelser
Bøkene til Bo Carpelan er oversatt til blant annet dansk, engelsk, estisk, finsk, fransk, islandsk, nederlandsk, norsk, polsk, russisk, slovakisk, spansk, tysk og ungarsk.
559 Nanon
559 Nanon er en hovedbelteasteroide. Den ble oppdaga den 8. mars 1905 av Max Wolf fra Landessternwarte Heidelberg-Königstuhl i Heidelberg. Den er oppkalt etter tittelpersonen i operaen Nanon av.
Ny Tid (1899–1947)
Ny Tid var en avis som kom ut i Trondheim fra 1899 til 1947, størstedelen av tiden som dagsavis. Opprinnelig var det en Venstre-avis, men ble snart et organ for Arbeiderpartiet. Ved partisplittelsen i 1923 fulgte avisen Norges Kommunistiske Parti, og var lenge en av NKPs viktigste aviser.
Fra Venstre til Tranmæl
Da Ny Tid kom med første nummer 20. mai 1899 var den utgitt av typografene Joh. Halseth og Alv Schiefloe, samtidig som de etablerte eget trykkeri i Trondheim. Utgiverne mente å lage en arbeideravis, men ingen sosialistavis. Da første utgave kom var avisen Venstre-organ, men den ble fort sosialistisk og organ for fagbevegelsen og senere Arbeiderpartiet i Trondheim: Fagbevegelsen overtok avisen i juli 1900. Ny Tid ble først utgitt som ukeavis, deretter to og tre ganger i uka, før den fra 1. juli 1902 ble dagsavis.
Det var under Tranmæl at avisen fikk sitt oppsving, og den var i perioder byens største. Ny Tid ble også det nærmeste en Trondheimsavis har vært å være riksdekkende avis.
Ved den første partisplittelsen i DnA i 1921 etablerte utbryterne i Norges Socialdemokratiske Arbeiderparti sin egen avis – Trøndelag Social-Demokrat. Ny Tid merket ikke nykommeren på sitt opplag. Det ble sagt om Ny Tid at selv om den ikke var byens største, så var det byens mest leste.
Etter Tranmæls tid som redaktør ble avisen en radikal opposisjonsavis.
Midt-Norges NKP-avis
Den andre partisplittelsen i DnA i 1923 endte med at utbryterne i det nye NKP fikk flertall i partiorganisasjonen i Trondheim. De beholdt dermed partiets eiendommer, inkludert partiavisa Ny Tid som ble organ for Norges Kommunistiske Parti (NKP). Arbeiderpartiet i Sør-Trøndelag etablerte året etter Arbeider-Avisen som sitt partiorgan.
Ny Tid markerte seg på 30-tallet som kompromissløs motstander av nazismen og fascismen. Etter at den spanske borgerkrigen brøt ut skrev avisen på forsiden: «Lys fascismen og krigen i bann. Fram til antikrigs og antifascistmøte i morgen på Reina.»
I mars 1939 hadde Ny Tid tapt kampen mot Arbeider-Avisen som arbeiderklassens talerør i Midt-Norge og ble lagt ned.
NKPs økte popularitet etter andre verdenkrig førte til et nytt, men kortvarig liv for Ny Tid. Den gjenoppstod i juli 1945, men ble lagt ned for andre gang på åtte år i mai 1947.
Sentrum (politikk)
Sentrum betegner i politisk forstand de partier, organisasjoner og personer som verken plasserer seg til høyre eller venstre i politikken, men ofte havner midt i mellom dem som et kompromiss mellom begge fløyer. Et tilsvarende begrep er «blokkuavhengig», et begrep som vektlegger uavhengighet av både høyre- og venstreblokken. Partier i det politiske sentrum er som regel tilhengere av parlamentarisk demokrati og blandingsøkonomi/sosial markedsøkonomi, men kan ha ulike verdimessige ståsteder. To politiske hovedstrømninger som tradisjonelt regnes til sentrum er sosialliberalisme og kristendemokrati, og i tillegg blir gjerne nordiske bondepartier og grønne partier regnet til sentrum.
«Sentrisme» er da de politiske idealer som søker en middelgrunn mellom ulike ekstreme posisjoner. Oftest vil man tenke seg dette i forhold til den tradisjonelle høyre/venstre-dimensjonen. Politiske retninger som står nær sentrum, slik som moderate (liberal)konservative partier og sosialdemokratiske partier, omtales ofte som «sentrum-høyre» og «sentrum-venstre».
Av partiene i Norge som er representert på Stortinget regnes Kristelig Folkeparti, Venstre, Senterpartiet og Miljøpartiet De Grønne for å tilhøre sentrum. I tillegg regnes Arbeiderpartiet og Høyre til henholdsvis sentrum-venstre og sentrum-høyre.
Historisk bakgrunn
Den klassiske inndelingen mellom høyre og venstre stammer fra den franske revolusjon da kong Ludvig XVI i 1789 innkalte den franske nasjonalforsamlingen, eller stenderforsamlingen. Kongen plasserte her sine konservative støttespillere til høyre for seg og de liberale og revolusjonære til venstre. Den politiske liberalismen var derfor fra begynnelsen av den klassiske venstresiden, mens høyresiden var de konservative som ville bevare det bestående systemet. Etter sosialismens fremvekst kom de politiske liberalistene i et politisk vakuum. Liberalistene hadde tidligere, i likhet med sosialistene, ønsket samfunnsendringer, men sistnevnte gikk mye lenger i å ville forandre samfunnet. Liberalistene kom derfor selv i forsvarsposisjon for det bestående samfunnet og havnet derfor imellom de konservative og sosialistene. Etter hvert kom også liberalistene i strid med seg selv etter hvert som den økonomiske liberalismen så dagens lys. Mange av de klassiske liberalistene var skeptiske til de sosiale forskjellene frislepp av markedskrefter skapte og mente derfor staten måtte regulere markedet og skape et nettverk som fanget opp de som falt utenfor i et økonomisk liberalistisk system. Disse ble etter hvert kalt sosialliberalister. På 1800-tallet oppstod kristendemokrati som en viktig retning innen det politiske sentrum, særlig på det europeiske kontinentet, som kombinerte en sosial profil med motstand mot sosialismen. Særlig kjent ble det tyske Sentrumspartiet (Deutsche Zentrumspartei). Sentrum har siden 1800-tallet vært et vidtfavnende begrep som i europeisk politisk tradisjon har hatt kristendemokrati og sosialliberalisme som to fremtredende hovedstrømninger.
Politiske fellestrekk
Sentrum i politikken har aldri blitt klart definert og det er derfor vanskelig å definere hva sentrumpolitikk egentlig er. Dessuten varierer det også fra land til land og parti til parti hva sentrumspolitikk faktisk er. Sentrumspartier profilerer seg ofte som en «tredje vei» som alternativ til venstresiden og høyresiden. I det store og det hele er sentrum et kompromiss som etter eget syn tar det beste fra høyre og venstre i politikken. Skal man likevel si noe vektlegger sentrum som oftest, i likhet med venstresiden, også at staten skal ha en aktiv rolle i både marked og i velferdstjenester for å unngå store sosiale forskjeller. Men sentrum sier seg også enig med høyresiden i at markedsøkonomien er en bærebjelke for at økonomien skal fungere. Sentrumspartiene lander derfor gjerne på en blandingsøkonomisk modell, men at staten likevel ikke skal være så aktiv som sosialdemokratene ønsker.
Utover dette er det vanskelig å finne flere absolutte kjennetegn på sentrumspolitikk. For eksempel kan et sentrumsparti være svært verdikonservativt (som for eksempel Kristelig Folkeparti i Norge), mens andre kan være veldig liberale (som for eksempel Venstre og Miljøpartiet De Grønne i Norge).
Ideologier
Ikke mange ideologier regner seg selv for å tilhøre sentrum i politikken, men sosialliberalismen plasseres som regel her. I Norge regner kristendemokratiet seg som en sentrumsretning, men i andre europeiske land blir denne ideologien oftest tilregnet høyresiden.
Alberto Fujimori
Alberto Fujimori (japansk: 藤森 アルベルト, født 28. juli 1938 i Lima) er en peruansk tidligere politiker. Han var Perus president fra 28. juli 1990 til 17. november 2000.
Huset Bonaparte
Bonaparte (opprinnelig Bounaparte) er et fransk fyrstehus med italiensk opphav. Korsikaneren Napoléon Bonaparte ble keiser av Frankrike, og stiftet fyrstehuset Bonaparte. Senere har flere etterkommere av huset blitt monarker i Spania, Napoli, Holland og Westfalen, og Napoleon III av Frankrike ble den siste monarken. De som ønsker en etterkommer av Napoleon Bonaparte på den franske kronen, kalles bonapartister.
Georges Moustaki
Yussef Mustacchi, kjent som Georges Moustaki, (født 3. mai 1934 i Alexandria, Egypt, død 23. mai 2013 i Nice, Frankrike) er en fransk visesanger og låtskriver med gresk, sefardisk bakgrunn.
Alberto Fujimori
Tidlige år
Alberto Fujimori ble født i Lima av japanske foreldre som var fra Kumamoto, men hadde flyttet til Peru i 1934. Hans foreldre søkte det japanske konsulatet om å få beholde barnets japanske statsborgerskap. Alberto Fujimori fikk sin grunnutdannelse ved Colegio Nuestra Señora de la Merced, La Rectora, og tok videre utdannelse ved La gran unidad escolar Alfonso Ugarte i Lima. Han fortsatte å studere ved Universidad Nacional Agraria La Molina i 1957 og tok eksamen i 1961, som nummer én i sin klasse. Han underviste så ett år i matematikk. I 1964 fortsatte han å studere fysikk ved universitetet i Strasbourg i Frankrike. Med et stipend studerte han så ved University of Wisconsin i USA hvor han fikk en mastergrad i matematikk i 1969. Som en anerkjennelse av hans akademiske meritter ble han tilbudt en stilling ved Universidad Nacional Agraria, i 1984 ble han så rektor der, en stilling han holdt til 1989. I 1987 ble Fujimori også leder for kommisjonen av universitetsrektorer. Fra 1987 til 1989 ledet han også et TV-show kalt «Concertando» som ble sendt på Perus statseide kanal 7.
Med den verdenskjente forfatteren Mario Vargas Llosa som motkandidat vant Fujimori presidentvalget i 1990 mot de fleste odds med sitt nye parti Cambio 90 («cambio» betyr endring). Han bygget seieren på misnøyen med den sittende presidenten Alan Garcia.
Georges Moustaki
Liv
Foreldrene Nessim og Sarah Mustacchi kom egentlig fra øya Korfu i Hellas. Denne hadde imidlertid i mange år hadde vært italiensk og familien var derfor italienskspråklig. Familien flyttet til Alexandria i Egypt, hvor unge Yussef/Josef ble født og vokste opp, og hvor han lærte fransk. I den kosmopolitiske byen Alexandria hadde familien en bokhandel i et multinasjonalt miljø.
Alberto Fujimori
Tidlige år
Han utnyttet også mistilliten til Vargas Llosas kobling med Perus etablerte politikere og uro knyttet til Vargas Llosas kampanjeløfter om liberale økonomiske reformer. I valgkampen ble han med hengivenhet omtalt om el chino, «kinamannen». De fleste observatører anså at Fujimoris japanske bakgrunn var en fordel for ham. Størsteparten av Perus befolkning er indianere, og Fujimoris japanske bakgrunn ga ham distanse til den spanskdominerte politiske eliten.