cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Joseph Mauborgne
Joseph Oswald Mauborgne (født 26. februar 1881, død 7. juni 1971) var medoppfinner av engangsnøkkelen sammen med Gilbert Vernam hos AT&T Bell Laboratories. I 1914 publiserte han den første løsningen på Playfair-chifferet.
Mauborgne ble generalmajor i De forente staters armé, og i perioden rett før angrepet på Pearl Harbor var han signalkorpssjef. Som kaptein, rett etter første verdenskrig, på 20- og 30-tallet, gikk Mauborgne ofte etter forsknings- og utviklingsposisjoner innenfor kommunikasjon, inkludert begrensede forsøk som sjef for signalkorpsets utviklings- og forskningsavdeling og som kommandør av signalkorpsets laboratorium ved NIST.
Mauborgne var en av pionérene innenfor radiotelefoni for bruk i fly, noe som gjorde at flyene i bruk under første verdenskrig kunne endres fra å være isolerte enheter til å bli koordinerte kampgrupperinger.
Som signalkorpssjef så støttet han teknologisk utvikling og førte tilsyn med masseproduksjonen av hær-radarene SCR-268 og SCR-270. Bare et par måneder etter at han pensjonerte seg (30. september 1941) ble de japanske flyene på vei for å angripe Pearl Harbor oppdaget ved hjelp av SCR-270 radaren på Oahu, Hawaii.
Pilibhit (distrikt)
Pilibhit (hindi: ज़िला पीलीभीत, urdu: ضلع پیلی بھیت ) er et distrikt i den indiske delstaten Uttar Pradesh. Distriktets hovedstad er Pilibhit.
Demografi
Ved folketellingen i 2011 var det 2,037,225 innbyggere i distriktet, mot 1,645,183 i 2001. Den urbane befolkningen utgjør 17,43 % av befolkningen.
Barn i alderen 0 til 6 år utgjorde 14,58 % i 2011 mot 19,73 % i 2001. Antallet jenter i den alderen per tusen gutter er 940 i 2011.
Dave Stewart
Dave Stewart er navnet til flere personer:
Sonja Pfeilschifter
Sonja Pfeilschifter (født 29. januar 1971) er en tysk skytter som konkurrerer i rifleskyting. Hun representerte landet sitt under Sommer-OL 2012 i London, der hennes beste resultat var nummer 19 i 50 meter rifle, helmatch.
Huguang
Huguang (forenklet kinesisk: 湖广, tradisjonell kinesisk: 湖廣, pinyin: Húguǎng) var en provins i Kina på Ming-dynastiets tid. Den ble todelt under Qing-dynastiet til de to provinser Hubei og Hunan.
Etter delingen fortsatte Qing-dynastiet med å ha en visekonge av Huguang med overoppsyn med Hubei og Hunan. (Li Hongzhang var visekonge av Huguang fra 1867 til 1870.)
Tidligere, under Yuan-dynastiet, som hadde færre provinser, omfattet Huguang det som i dag er Hunan, det vestlige Guangdong, Guangxi, Guizhou og Hainan.
Hellas under Sommer-OL 1912
Hellas under Sommer-OL 1912. Tjueto sportsutøvere fra Hellas, alle menn, deltok i fem sporter under Sommer-OL 1912 i Stockholm. Hellas kom på femtendeplass med medaljefordelingen en gull- og en bronsemedalje. OL-troppen besto av ni skyttere, seks fektere, fem friidrettsutøvere en bryter og en svømmer.
Rulleskøyter under Panamerikanske leker 2011
Rulleskøyter under Panamerikanske leker 2011 Rulleskøyter var med som en av flere sporter i de 16. Panamerikanske leker som ble arrangert i Guadalajara i Mexico fra 23. til 27. oktober 2011. Totalt ble det konkurrert om åtte titler, fire for damer og fire for menn.
Medaljer
{{legend|#ccccff|Vertsnasjonen er uthevet i lavender blå.|border=solid 1px #AAAAAA}}
Litteraturhuset i Trondheim
Litteraturhuset i Trondheim er et kulturhus som har som mål «å levere arrangement av høy kvalitet innen litteratur og være en arena for samfunnsdebatter og forskningsformidling». Litteraturhusets lokaler ligger i Kongens gate 2, i bygningen der Trondheim hovedbrannstasjon tidligere holdt til. Litteraturhuset åpnet 15. oktober 2016, men hadde allerede hatt flere arrangementer i ulike lokaler i byen.
Litteraturhuset i Trondheim har en helt annen løsning enn litteraturhusene i Oslo og Bergen når det gjelder lokaler. Det disponerer ikke en egen bygning, men leier lokaler, som én av fire uavhengige kulturaktører i det som uoffisielt kalles «Trondheims kulturkvartal». De andre er Kunsthall Trondheim, Sellanraa Bok & Bar og Trondheim folkebibliotek, hovedbiblioteket. Kunsthallen og Sellanraa ligger også i den gamle hovedbrannstasjonen, mens folkebiblioteket holder til i nabobygningene, som består av byens gamle rådhus, den fredede Lorck-gården og bibliotekbygget som ble åpnet i 1989. Mellom biblioteket og Sellanraa er det bygget en innendørs forbindelse, så lokalene kan brukes i sammenheng. Litteraturhuset har et formalisert samarbeid med Sellanraa og biblioteket, og disponerer dermed lokaler for ulike gruppestørrelser, både til egne arrangementer og for utleie. I tillegg fortsetter litteraturhuset å ha arrangementer andre steder i byen, slik de har gjort under navnet «Litteraturhuset i Trondheim» også før lokalene var en realitet.
Trond Åm er daglig leder for litteraturhuset.
Historikk 2008–2016
Etter at Litteraturhuset i Oslo åpnet høsten 2007, og ble en stor suksess med mer enn 250 000 besøkende årlig allerede de første årene, var det flere byer som ønsket å etablere egne litteraturhus. Bergen var den byen som først fikk realisert sine planer. Fire gamle bygninger i sentrum ble slått sammen til et litteraturhus på rundt 2000 m², og i januar 2013 kunne Litteraturhuset i Bergen åpne.
2008–2011
I Trondheim hadde trønderske forfattere etterlyst et slikt sted siden forfatterlaget ble etablert i 1977. I 2008 begynte Trøndersk Forfatterlag å arbeide systematisk for å få et litteraturhus i Trondheim, etter modell av det i Oslo. Forfatterlaget nedsatte en arbeidsgruppe for å utrede mulighetene. De samarbeidet med kommunen for å finne en løsning, og prøvde å finne samarbeidspartnere som kunne bidra til å realisere et litteraturhus, gjerne med både bokhandel og kafé i lokalene. Allerede den gang var den gamle hovedbrannstasjonen nevnt som et mulig sted. Hovedbrannstasjonen skulle flyttes til nye lokaler på Sluppen, sør for sentrum, og den gamle bygningen skulle få nytt innhold. Avisene og andre kom også med forslag om aktuelle bygninger.
Arbeidsgruppen ble etterhvert avløst av «Prosjektgruppen for Forprosjektet Litteraturhuset». Prosjektgruppen besto av medlemmer fra Trøndersk Forfatterlag; Forfattersentrum Midt-Norge og Trondheim folkebibliotek. Biblioteksjef Berit Skillingsaas Nygård var gruppeleder fra august 2009. Prosjektgruppen drev den midlertidige løsningen Litteraturhus Trondheim, hvor biblioteket stilte sine lokaler til disposisjon for arrangement.
I 2011 ble Prosjektgruppen avløst av en styringsgruppe. Biblioteksjef Nygård var leder også her den første tiden. Forøvrig hadde styringsgruppen medlemmer fra Trøndersk Forfattarlag; Norsk Forfattersentrum Midt-Norge; NTNU; Akademika forlag og Næringsforeningen i Trondheim, i tillegg til en representant for bokhandlerbransjen. Sommeren 2012 trakk Nygård seg fra gruppen, for ikke å komme i en vanskelig dobbeltrolle da styringsgruppen ville søke om økonomisk støtte fra kommunen og fylkeskommunen.
I løpet av 2011 stilte flere av de kommunale politikerne seg positive til litteraturhustanken, og i desember 2011 bevilget formannskapet 260 000 kroner av Kulturfondet til et forprosjekt. Stiftelsen Fritt Ord ga 200 000 kroner til utredningsarbeidet, og fra 1. oktober samme år ble Silje Engeness engasjert som prosjektleder.
St. Johanneslogen St. Knud til den stigende Ørn
St. Johanneslogen St. Knud til den stigende Ørn er en frimurerlosje i Den Norske Frimurerorden (St. Johannesloge nr. 47), som ble grunnlagt den 9. mai 1998 i Brønnøysund. Logen ble fra første stund underlagt Trondhjems Provincialloge.
Litteraturhuset i Trondheim
Historikk 2008–2016
Før det ble avklart at litteraturhuset skulle flytte inn i den tidligere Hovedbrannstasjonen, vurderte styringsgruppen flere andre alternativer. I mai 2012 publiserte de prosjektbeskrivelsen Litteraturhuset i Trondheim. Her konkluderte gruppen med at Huitfeldtgården i Kjøpmannsgaten 14 var det beste alternativet, noe forfatterne i byen var enige i, og i februar 2012 bevilget Fritt Ord to millioner kroner i etableringsstøtte for oppstart der. Det ble opplyst i prosjektbeskrivelsen at gårdeieren var villig til å pusse opp og rehabilitere gården i tråd med Litteraturhusets behov og ønsker. Den årlige driften var beregnet til fem millioner kroner i året, med egne arrangementer og utleie, og en stab på minimum tre årsverk.
St. Johanneslogen St. Knud til den stigende Ørn
Brønnøysund St. Johannes Broderforening ble grunnlagt den 28. mai 1988 underlagt St. Johanneslogen Polarcirkelen. Den 19. november 1993 ble den opphøyd til deputasjonsloge, og i 1998 ble den selvstendig loge. Logens valgspråk er «Mot Sannhet og Lys».
Logen er oppkalt etter kong Knut den hellige, som arbeidet for kristningen og som ble kanonisert i året 1101, som den eneste danske konge. Ørnen symboliserer det som stiger høyt, og er attributten til evangelisten Johannes.
Litteraturhuset i Trondheim
Historikk 2008–2016
I november 2012 ble litteraturhussaken behandlet i kommunens kulturkomité. Styringsgruppen hadde søkt kommunen om én million kroner til etablering i 2013, og én million til første driftsår (2014). Kulturkomiteen var for et litteraturhus, men flertallet, med Arbeiderpartiet i spissen, gikk mot å gi Huitfeldtgården-prosjektet kommunal støtte. De mente dette alternativet ble for kostbart. Da saken ble behandlet i Trondheim bystyre i desember 2012, ble utfallet det samme som i kulturkomiteen. Rådmannen ble bedt av politikerne om å utrede en mulig samlokalisering med folkebibliotekets hovedbibliotek, og konkluderte med at biblioteket og litteraturhuset kunne disponere det gamle rådhuset, som allerede var en del av biblioteket, etter brøken 50/50. Denne løsningen mente styringsgruppen og kulturkomiteen var for komplisert, så dette alternativet bortfalt.
I november 2012 uttalte ordfører Ottervik seg offentlig om litteraturhussaken for første gang. Hennes hovedinnvending var at modellen for litteraturhusets innhold og virksomhet ikke var god nok. Oppgavene måtte bli tydeligere, med en bedre arbeidsdeling mellom denne og andre institusjoner.
I desember 2012 vedtok Sør-Trøndelag fylkeskommune å gi tilskudd til etablering av et litteraturhus i 2013, og til gradvis utvikling. En forutsetning var at kommunen også skulle bidra. Det ble heller ikke bevilget midler til litteraturhus i kommunens budsjett for 2013, men i mars 2013 innstilte kulturkomiteen på at det skulle bevilges kr. 300 000 årlig i 2013, 2014 og 2015 til et prosjekt som skulle finne en annen løsning enn Huitfeldtgården. Det var fortsatt uavklart hvor litteraturhuset skulle holde til. De gamle bryggene i Kjøpmannsgata, som skal revitaliseres gjennom ny bruk, ble nevnt.
Våren 2015 tiltrådte idéhistoriker og Venstrepolitiker Trond Åm som prosjektleder, for å utvikle et drivverdig konsept for et litteraturhus. Parallelt med konseptarbeidet satte Litteraturhuset opp et eget høstprogram, med arrangementer i Nidarosdomen, biblioteket, Byscenen, Dokkhuset og i andre lokaler i byen, for å vise hva et litteraturhus i Trondheim kunne være. På den måten ble litteraturhuset nærmest et begrep før det ble etablert. I desember samme år vedtok bystyret å etablere litteraturhuset i den gamle brannstasjonen.
Litteraturhuset i Trondheim etter åpningen
15. oktober 2016 kunne Litteraturhuset i Trondheim åpne, med arrangementer i flere av lokalene i «Kulturkvartalet». Trond Åm tiltrådte som daglig leder for det nyåpnede Litteraturhuset, etter å ha vært prosjektleder i nesten to år. Organisasjonen består pr. 2020 av 5,1 faste årsverk, i tillegg til et femtentalls kulturverter og teknikere som gjennomfører arrangementene, samt nesten femti frivillige.
Litteraturhusets egne lokaler er bare på omtrent 60 m2, men med en samarbeidsavtale med Sellanraa og folkebiblioteket disponerer Litteraturhuset lokaler av ulike størrelser, og gjennomførte i 2017 rundt 300 arrangementer i egen regi og i samarbeid med andre, i kulturkvartalet og andre steder i byen. Samme år hadde de 17 281 besøkende på i alt 258 åpne arrangementer. I 2018 hadde Litteraturhuset 27 600 besøkende fordelt på 360 åpne arrangement, og i 2019 26 069 publikummere på i alt 354 åpne arrangement. . Total omsetning for 2019 ligger på i underkant av sju millioner kroner, hvor om lag halvparten er egne inntekter i form av billettinntekter, utleie og boksalg. Den andre halvparten består i hovedsak av tilskudd fra stat, kommune, fylkeskommune og Stiftelsen Fritt Ord. Fra og med 2020 har Litteraturhuset i Trondheim fast driftsstøtte over statsbudsjettet.
Litteraturhuset i Trondheim har valgt en profil hvor hovedtyngden av arrangementene fordeler seg på formidling av litteratur, kunnskap og offentlig samtale og debatt. Hensikten har vært at Litteraturhuset i Trondheim skal ha en bred profil, rettet mot ulike befolkningsgrupper og med noe for enhver smak.
Litteraturfestivaler og litteraturpriser
Litteraturhuset har en samarbeidsavtale med NTNU. Avtalen omfatter at deler av den økonomiske støtten fra NTNU settes av til NTNUs litteraturpris, som deles ut årlig, vekselvis til et skjønnlitterært og et faglitterært verk.
Litteraturprisen skal gå til et norskspråklig verk av høy litterær kvalitet. Verket skal være utgitt i løpet av de to foregående år, og det skal være skrevet av en nålevende forfatter med tilknytning til Trøndelag. Juryen består av to medlemmer fra litteraturhuset, to fra NTNU og ett fra Forfattersentrum Midt-Norge. Prisen ble første gang utdelt under Trondheim litteraturfest i oktober 2017, og gikk da til et skjønnlitterært verk: Seismiske smell av Sara Sølberg. Festivalen Trondheim litteraturfest er resultat av et samarbeid mellom Trondheim folkebibliotek og Litteraturhuset i Trondheim. I 2018 gikk prisen for første gang til et sakprosaverk: Reisen til Bretton Woods, en bok om moderne økonomisk historie av Maria Berg Reinertsen. Prisen ble utdelt under sakprosafestivalen Fakta F – Sakprosafestivalen i Trondheim. Sakprosafestivalen i Trondheim planlegges og gjennomføres siden 2019 av Litteraturhuset i Trondheim på vegne av Norsk faglitterær forfatter- og oversetterforening.
Litteratur for inkludering
Våren 2018 startet Litteraturhuset i Trondheim prosjektet «Litteratur for inkludering», ledet av Gulabuddin Sukhanwar, som først kom til Litteraturhuset som kulturaspirant. Under overskriften «Litteratur for inkludering» arrangeres det blant annet litteraturuker og ulike workshops. Prosjektet har som mål «… å knytte sammen innvandrere og andre borgere i Trondheim og Trøndelag gjennom litteratur, kunst og musikk.» I dette arbeidet har Litteraturhuset flere samarbeidspartnere. De sentrale er Trondheim Folkebibliotek og Fylkesbiblioteket; Institutt for lærerutdanning ved NTNU; International Researcher Support ved NTNU; Trondheim kommune; Bybroen videregående skole; Trondheim katedralskole og Kunsthall Trondheim.
Kredittvurdering
Et dårlig resultat på kredittvurderingen indikerer høy risiko for at låntaker er betalingsudyktig på lånet, og fører dermed til høyere rentesats, eller til at kreditor nekter å låne ut penger.
Det er forskjell mellom ratingbyråer som Moody's og kredittvurderingsbyråer som originalen Dun & Bradstreet, Experian Creditsafe og Kredittopplysningen. Utstedere av verdipapirer vil typisk kjøpe en rating av selskaper som Moody's, Fitch Ratings eller Standard & Poor's, for å kunne verdisette verdipapirene riktig. Men eksempelvis vil en bank kjøpe kredittvurderingløsninger av Bisnode, Experian, Creditsafe, Kredittopplysningen, for å kunne ta en beslutning om en person/foretak får innvilget lån (og på hvilke premisser), basert på ønsket risikoprofil fra kundens side. Likheten for alle modellene er at de alle måler sannsynligheten for betalingsudyktighet i den gitte ratingklassen.
De mest kjente ratingselskapene er Moody's, Standard & Poor's og Fitch Ratings. I USA snakker man om «de tre store» kredittvurderingsbyråene, som er Dun & Bradstreet, Equifax og TransUnion.
DS «Midnatsol»
DS «Midnatsol» (kallesignal MGBT / LELR) var et hurtigruteskip som ble overlevert Det Bergenske Dampskibsselskab (BDS) i juni 1910. Skipet var byggnummer 158 ved Bergens Mekaniske Værksted, og kontraktsummen var 504 032 kroner. I juni 1910 ble DS «Midnatsol» satt i hurtigrutetrafikk. Hun gikk i fast rotasjon fram til 1950, bare avbrutt av verkstedopphold. Skipet ble hugget opp i Belgia i 1954.
Kredittvurdering
Kredittvurderingen ble oppfunnet av Dun & Bradstreets grũnder Louis Tappan i 1841. Dun & Bradstreet oppstod gjennom fusjonen i 1933 da The Bradstreet Company (stiftet i 1849) slo seg sammen med R.G. Dun Company, et selskap som kjøpte opp Mercantile Agency. Oppkjøpet som fant sted i 1859, førte til at Mercantile Agency byttet navn til R.G. Dun & Company.
Experian er verdens største leverandør av data, analyse og statistiske modeller.
DS «Midnatsol»
Historie
I 1907 ble den fjerde ukentlige hurtigruteseilingen opprettet, og Det Bergenske Dampskibsselskab og Det Nordenfjeldske Dampskibsselskab (NFDS) fikk kontrakten. Bergen fikk nå to ukentlige avganger til Vadsø, og nye skip var nødvendig. I 1908 kontraherte Det Bergenske Dampskibsselskab et nytt hurtigruteskip for å erstatte det aldrende DS «Capella», og kontrakten gikk til Bergens mekaniske værksted (BMV) i Solheimsviken.
I hurtigruten
DS «Midnatsol» ble satt inn i fast rotasjon i hurtigruten i juni 1910, og avløste DS «Capella» fra 1885. DS «Capella» hadde gått som erstatningsskip etter at DS «Astræa» forliste i januar samme år. 19. januar 1915 grunnstøtte hun ved Kiberg mellom Vadsø og Vardø. Ved lavvann sto skipet tørt til midtskips, og forsøk på å trekke henne av skjæret med to kanonbåter mislyktes. Hun ble senere trukket av grunnen av to bergingsbåter, og fikk store skader i bunnen av skroget i prosessen. I 1930 ble innredningen bygget om og modernisert. I 1936 ble det innført daglige avganger i hurtigruten, og DS «Midnatsol» var et av de 14 skipene som gikk i fast rotasjon.
Kredittvurdering
Creditsafe er verdens mest brukte leverandør av kredittopplysninger.
Kredittvurderingsbyråer som vurderer privatpersoner og/eller bedrifter i Norge er: Bisnode Norge AS, Creditsafe Norway AS, Experian AS og Kredittopplysningen AS. Experian i Norge har inngått et samarbeid med fintech-aktøren Defero, som går ut på å tilby privatpersoner gratis innsyn i egne kredittdata.
DS «Midnatsol»
I hurtigruten
Under angrepet på Norge i 1940 var DS «Midnatsol» underveis til Trondheim. Da hun ankom havnen befant hun seg midt i den tyske invasjonsflåten. Skipet ble liggende lenge i Trondheim havn, for alle hurtigruteavganger ble innstilt i kjølvannet av invasjonen og krigshandlingene. Først i juli 1940 startet seilingene igjen, men med redusert frekvens. Den 30. august 1941 på sørgående i Lopphavet mellom Øksfjord og Skjervøy, passerte hun en tysk konvoi. Konvoien kom under angrep, og to skip ble torpedert og sank. DS «Midnatsol» tok ombord omkring 200 av de overlevende. Den farlige situasjonen i Finnmark førte til at hurtigruten snudde i Tromsø, mens strekningen Tromsø – Kirkenes ble trafikkert av mindre skip og kuttere – den såkalte «Erstatningsruten».
DS «Midnatsol» kom velberget gjennom krigsårene, og fortsatte i den reduserte hurtigruten i de første etterkrigsårene. I den siste vinterhalvåret av krigen, ble skipet seilt til innerst i Osterfjorden. For Hjemmeflåten sin del var skipet i opplag, da skipet var godt skjult ut krigen. Skipet gikk tilbake til normal virksomhet i juni 1945.
I 1946 ble 4 nye større hurtigruteskip bestilt i Italia, og det ble besluttet at BDS' nye skip skulle overta navnet «Midnatsol». I juni 1949 ble DS «Midnatsol» omdøpt til DS «Sylvia» og tatt ut av trafikk. Senere samme år ble DS «Sylvia» igjen satt inn i hurtigruten, men i oktober 1950 ankom hun Bergen for siste gang som hurtigrute. 30. oktober ble hun solgt til opphuggingsfirmaet S.A. Elbos i Antwerpen, Belgia, men ble ikke hugget opp før i 1954.
Skipet
DS «Midnatsol» hadde en tonnasje på 978 bruttoregistertonn, 505 nettoregistertonn, og lasteevnen var på 510 dødvekttonn. Skipet hadde lasterom foran og aktenfor kjelerommet, og lasting og lossing foregikk med skipskraner forut og midtskips. Hovedmaskinen var en kullfyrt trippel ekspansjon dampmaskin bygd ved Bergens mekaniske verksted. Oppgitt ytelse var 1 508 ihk (indikerte hestekrefter) og 233 nhk (nominelle hestekrefter), og på prøveturen oppnådde skipet 13,44 knop. Ved levering hadde hun 132 køyeplasser fordelt på 53 på 1. plass (1. klasse), 34 på 2. plass, og 45 på 3. plass. Plasseringen av passasjerklassene var tradisjonell, med 1. plass akter, 2. plass midtskips, og 3. plass forut. 1. plass spisesalong hadde store vinduer, og lå midtskips på stormdekket. På dekket over (promenadedekk) lå 1. plass røkesalong, og over denne lå den åpne kommandobroen med bestikklugar og kapteinlugar like bak.
NRKs utenriksredaksjon
NRKs utenriksredaksjon er en av de tre fagredaksjonene i NRK Nyheter (de andre er politisk redaksjon og økonomiredaksjonen).
Redaksjonen har til sammen ca. 30 medarbeidere, inkludert frilansere (2008). Av dem jobber ti i utlandet som korrespondenter. De andre journalistene jobber på Marienlyst. Utenriksmedarbeiderne som jobber på Marienlyst har ofte, men ikke alltid, selv bakgrunn som korrespondenter.
Utenriksredaksjonen leverer stoff til Dagsnytt og Dagsrevyen, og står i tillegg bak utenriksmagasinene Urix på fjernsyn og Urix på lørdag på radio. Frem til 2008 laget utenriksredaksjonen også magasinet Verden i dag på ukedagene. Utenriksredaksjonen leverer nå stoff til Nyhetsmorgen i NRK P2 og Alltid Nyheter. Stoff publiseres også på nrk.no.
Redaksjonen ledes av en utenriksredaktør. De journalistene som ikke er korrespondenter jobber enten som reportere eller utenriks jourhavende («ujour»), dvs. at de har ansvaret for utenriksstoffet i enten radio eller fjernsyn. Journalistene veksler på å ha disse oppgavene. Ved større begivenheter hender det at utenriksredaksjonen sender ut reportere, men vanligvis jobber reporterne med base på Marienlyst. Noen utenriksmedarbeidere reiser også på lengre reportasjereiser.
Urix bytter på hvem som er programleder. Programleder for Verden i dag var frem til programmet ble nedlagt i 2008 den som var utenriks jourhavende i NRK radio om morgenen. Ansvaret for Urix på lørdag roterer mellom utenriksmedarbeiderne på Marienlyst.
Hsiung Shih-i
Hsiung Shih-i eller S.I. Hsiung (pinyin: Xiong Shiyi, født 14. oktober 1902 i Nanchang i Kina, død 1991) var en kinesisk forfatter. Han ble utdannet ved Pekinguniversitetet, og virket i teaterarbeid i Kina, Hongkong og London. Han bodde delvis i Kina, delvis i England.
Han arbeidet først som dosent ved universiteter i Kina, og på 1950-tallet ved Cambridge University. Han var også manager for filmselskaper i Hongkong.
Hsiung Shih-i hadde også oversatt til kinesisk for teateret stykker av James Barrie, Bernard Shaw og Shakespeare.
US Cremonese
Unione Sportiva Cremonese er en italiensk fotballklubb fra Cremona, Lombardia. Klubben ble grunnlagt i 1903. Lagets offisielle draktfarger er grå og rød.
Den 6. mai 2022 rykket Cremonese opp til Serie A for første gang siden sesongen 1995/1996. Cremonese vant den Anglo-italienske cupen i 1993.
Spillerstall
Oppdatert 14. mars 2023.
Ryfossen (Vang)
Ryfossen er en foss ved Ryfoss i Vang kommune i Innlandet. Sørsiden av fossen ligger i Vestre Slidre.
Tupelo
Tupelo er det engelske navnet på trær i slekta Nyssa som har gitt navn til noen steder, etc.
Tupelo kan peke på:
Wilhelm Christian Magelssen
Wilhelm Christian Magelssen (født 12. januar 1867 i Søndre Land, død 14. oktober 1930) var en norsk prest og politiker (H). Han hadde examen artium fra 1887, og var cand.theol. fra 1893. Han hadde stillinger som prost og sogneprest på ulike steder i Nord-Norge 1905–1920, domprost i Tromsø 1920–1925, domprost i Stavanger 1925–1926, og var sogneprest i Vestre Aker 1928–1930. Magelssen var kirke- og undervisningsminister i Ivar Lykkes regjering fra 5. mars 1926 til 24. desember 1927. Han var også medlem av herredsstyrene i Fredriksvern (Stavern), Langesund og Dverberg i noen perioder.
San Agustin (Isabela)
San Agustin (Bayan ng San Agustin) er en kommune på Filippinene. Kommunen ligger på øya Luzon, og tilhører provinsen Isabela. Folkemengden var i 2015 på 22,880 innbyggere.
Barangayer
San Agustin er inndelt i 23 barangayer.
Kolwezi
Kolwezi er hovedstaden i Lualaba i Den demokratiske republikken Kongo. Næringslivet består av produksjon av kobber. Innbyggertallet ligger på 910 167. Byen har vært herjet av opprørsstyrker, og mange av innbyggerne ble drept under herjingene.
Sværen (Sogndal)
Sværen er en grend i Sogndal kommune, Vestland. Den starter ved Sværafjorden og fortsetter et stykke oppover dalføret fra fjorden.
Dalføret fortsetter til Sværaskaret som er et populært turmål fra Gaularfjellet. Det er planlagt bygging av kraftverk i Sværelvi som starter i Skardvatnet, 740 moh.
Fylkesvei 660
Fylkesvei 660 (Fv660) går mellom Åfarnes i Rauma og Eidsvåg i Molde.
Firefox (film)
Firefox er en amerikansk action-thriller- og science-fiction-film fra 1982 med Clint Eastwood i hovedrollen. Eastwood er også regissør og produsent. Filmen er basert på en roman med samme navn, skrevet av Craig Thomas i 1977. Historien for filmen har den kalde krigen som bakteppe.
Handling
Firefox er et nyutviklet høyteknologisk russisk MIG-31 jetfly som flyr seks ganger lydens hastighet, er usynlig på radar og skyter ut og styrer raketter etter pilotens tanker. Flyet er den mest ødeleggende krigsmaskinen som noensinne er bygd. USA har fått nyss om dens eksistens, og for å opprettholde maktbalansen i verden beslutter de at det må stjeles. Mitchell Gant (Eastwood), en av USAs fremste piloter, smugles inn i Sovjet for å stjele russernes nyutviklede superfly. Oppdraget viser seg å bli alt annet enn lett.
I rollene
(utvalg)
Streik
Streik er i mange land hvor arbeidere har en svake rettigheter en ulovlig aksjonsform. I Norge har streik vært en lovlig og regulert aksjonsform som vanligvis oppstår i forbindelse med opprettelse eller revisjon av en tariffavtale. Se tariffoppgjør for framdrift for lovlig streik.
Streiker kan også rette seg mot myndighetene i stedet for mot arbeidsgivere. Dette kan være for å oppnå politiske reformer, eller for å destabilisere et sittende regime. Kjente eksempler er streiken i 1980 på skipsverftet i Gdańsk ledet av Lech Wałęsa som var en viktig faktor i kampen for demokrati som til slutt førte til kommunistpartiets fall.
Ordet stammer fra det engelske ordet strike (å slå). Det begynte på 1700-tallet også å referere til arbeidsnedleggelse ettersom sjømenn halte ned seilene fordi de ikke ville at skipet skulle seile (som på engelsk kalles «å slå seilet» striking).
Om streik
Streik er et virkemiddel når ansatte går til felles arbeidsnedleggelse for å bedre arbeidsvilkårene. Det umiddelbare målet med å iverksette en streik er å oppnå helt eller delvis arbeidsstans. Gjennom at arbeidstakere i fellesskap eller i forståelse med hverandre iverksetter arbeidsstans rammer de arbeidsgiverens mulighet for å drifte virksomheten og dermed å tjene penger. På dette vis oppnår de det primære målet: å tvinge arbeidsgiveren til å imøtekomme de ansatte i en tvist mellom organiserte arbeidere og den enkelte arbeidsgiver eller arbeidsgiverforeningen.
De ansatte vil ved iverksettelse av en streik vanligvis ha til hensikt å oppnå bedrede lønns- og arbeidsvilkår. En streik blir oftest organisert av arbeidernes fagforening.
Historie
Streik ble først utbredt under den industrielle revolusjon, da fabrikkene og gruvene var avhengige av store mengder arbeidskraft. I de fleste land ble streik raskt gjort ulovlig, ettersom fabrikkeierne hadde langt mer politisk makt enn arbeiderne. De fleste vestlige land legaliserte delvis streik sent i det 19. århundre eller tidlig i det 20. århundre.
Streik har også blitt brukt for å tvinge myndighetene til å endre politikken, og til og med til å styrte dem. Et kjent eksempel er streiken på verftet i Gdańsk ledet av Lech Wałęsa. Streiken var viktig i kampen for politisk endring i Polen, og var et viktig steg mot kommunistpartistyrenes fall i Øst-Europa.
Norge
I Norge er den juridiske betegnelsen på streik arbeidsnedleggelse, mens lockout omtales som arbeidsstenging. I fellesskap blir de to begrepene omtalt som både arbeidskonflikt og arbeidskamp (samme betydning). Arbeidskamp kan altså iverksettes enten fra arbeidstakers side (streik), eller fra arbeidsgivers side (lockout).
Myrmecochilus
Myrmecochilus er en gruppe (slekt) av biller som hører til underfamilien gullbasser (Cetoniinae) i den artsrike gruppen Scarabaeoidea.
Streik
Lovhjemmel
Lover, forskrifter og avtaler mellom partene regulerer hvilke streiker som er lovlige og hvilke som er ulovlige. I Norge er det ikke generell adgang til å iverksette arbeidskonflikt (streik/lockout). Muligheten til å benytte seg av streik eller lockout som middel i arbeidskamp er i privat sektor hjemlet gjennom arbeidstvistloven og i offentlig sektor tjenestetvistloven. I tillegg kommer de avtaler partene i arbeidslivet har inngått, da særskilt hovedavtalen. Se tariffoppgjør for framdrift.
Streikerett
For statsansatte er det noen begrensninger i retten til å streike. Unntatt fra streikeretten er embedsmenn utnevnt i statsråd, militære tjenestemenn og virksomhetens øverste leder og personalleder.
Myrmecochilus
Levevis
Artene lever underjordisk sammen med maur.
Streik
Streikerett
Streikeforbudet for militært personell er blant annet begrunnet i de konsekvensene dette kan få for militær beredskap og fremgår blant annet gjennom NOU 1994:1 og en stortingsbehandling i 1977 av lov om yrkesbefal. Hvorvidt deltagelse kan refses er ennå ikke prøvet i praksis.
Ulovlig streik
Dersom de ansatte i fellesskap på en arbeidsplass, uten å følge de regler som gjelder i loven, nedlegger sitt arbeid, vil de ansatte i realiteten ha brutt sin arbeidskontrakt. Dette gjelder uansett om det er spontanaksjoner eller om det er organisert fra et fagforbunds side. En slik aksjon beneves ofte som «ulovlig streik» eller «vill streik». Ansettelsesforholdet vil da kunne bli gjenstand for avskjed eller oppsigelse fra arbeidsgivers side.
Myrmecochilus
Utbredelse
Slekten er utbredt i det sørlige Afrika, begge artene er beskrevet fra Zimbabwe.
Streik
Lovlig streik
Det er viktig å merke seg at en tariffavtale i Norge normalt består av to deler: Tariffavtalens del 1 er Hovedavtalen og tariffavtalens del 2 er overenskomsten. Dersom partene har fulgt de prosedyrer som lov- og avtaleverk setter til å fremforhandle en tariffavtale (tariffoppgjør), kan lovlig streik iverksettes. Ulike typer streik (arbeidskamp) i arbeidslivet er i hovedsak som følger:
Johan Urban Bergquist
Johan Urban Bergquist (født 1965 i Gävle, Sverige) er en kunstner bosatt i Oslo. Han er utdannet ved Kunstakademiet i Trondheim (1993–1997). Bergquist har deltatt på en rekke utstillinger i Norge og Sverige.
Streik
Streik ved opprettelse av tariffavtale
Ved siden av reforhandling av eksisterende overenskomst (se under), er streik ved opprettelse av ny tariffavtale det hyppigste streikegrunnlaget i Norge. Dersom arbeidsgiveren fra før ikke er omfattet av tariffavtale, kan de ansatte gå sammen og organisere seg i et fagforbund. Deres formål med dette vil normalt være å sammen kreve at bedriften blir omfattet av en tariffavtale. Dersom bedriften motsetter seg dette vil de ansatte etter mekling ha adgang til å iverksette lovlig streik. Slike streiker kan naturlig nok dermed oppstå på alle tider av året.
Streik ved revisjon av eksisterende overenskomst
På arbeidsplasser hvor de ansatte allerede er omfattet av overenskomst gjelder fredsplikten. Fredsplikten forplikter partene til i avtaleperioden ikke å gå til streik eller lockout for å fremtvinge endringer i de lønns- og arbeidsforhold som allerede er avtalt i den gjeldende overenskomsten.
I forkant av avtaleperiodens utløp (I Norge er dette vanligvis på våren, 1. april eller 1. mai) vil arbeidstakernes organisasjoner rutinemessig si opp den eksisterende overenskomsten. Dette fremtvinger nye lønnsforhandlinger og mekling, og øker dermed faren for arbeidskamp. Siden avtaleperiodens utløp er på våren, oppstår faren for konflikt i Norge dermed på denne tiden av året.
Framdriften for opprettelse av ny overenskomst hos arbeidsgiver, eller revisjon av eksisterende overenskomst (tariffoppgjør), er lik hva forholdet til Riksmeklingsmannen gjelder. For skisse på slik framdrift, se skisse i artikkelen tariffoppgjør.
Rikskonflikter
Riksmeklingsmannen fører oversikt over hva meklingsinstitusjonen definerer som «rikskonflikter». Dette dreier seg i det vesentligste om konflikter som følge av revisjon av eksisterende overenskomst. Oversikten er ført fra 2005 og finnes på Riksmeklingsmannens nettside.
Dagsing / arbeidsnedsettelse
Mens streik normalt iverksettes for bedrifter omfattet av en overenskomst, åpner enkelte overenskomster også for såkalt dagsing eller arbeidsnedsettelse lokalt. Dette er et arbeidskampmiddel som tradisjonelt benyttes i industrien og innebærer at de ansatte helt eller delvis reduserer mengden utført arbeid, eksempelvis reduseres produksjonen til halvparten av et normalt dagsverk for virksomheten. Dagsing har vært et mektig kampmiddel i industrien, siden dagsing kan gjennomføres på den enkelte bedrift i lokale lønnsforhandlinger. Streik ved revisjon av en eksisterende overenskomst gjennomføres derimot landsdekkende og vil dermed omfatte flere bedrifter. Dagsing kan dermed fremtvinge ytterligere forbedringer i lønns- og arbeidsvilkår i den enkelte bedrift lokalt, ut over hva som allerede er fastsatt i den landsdekkende overenskomsten.
Politisk streik
Retten til politisk streik (mellom partene omtalt som politiske demonstrasjonsaksjoner) er hjemlet i Hovedavtalens bestemmelser, hvor det i eksempelvis NHO/LOs hovedavtale åpnes for streik av begrenset varighet. Man kan således streike mot politiske myndigheters beslutning eller for å påvirke myndighetene til å ta et bestemt standpunkt i en sak. Politisk streik kan også være rettet direkte mot ledelsen i en bedrift.
Viktig her er at formålet med aksjonen ikke er å fremtvinge forandringer i de forhold som allerede er regulert i tariffavtalen. Politisk streik må altså rette seg mot noe annet enn lønns- og arbeidsvilkår som allerede er regulert mellom partene. Politisk streik blir ansett for lovlige siden formålet ikke er å endre tariffavtalen. Politisk streik er normalt kortvarig. En politisk streik i stor målestokk mot regjeringens forslag om endring av Arbeidsmiljøloven ble gjennomført 28. januar 2015 kl. 14–16.
Johan Urban Bergquist
Bergquist jobber hovedsakelig med tegning, installasjoner, artist's books, skulptur og performance. Ofte bruker han kombinasjoner av de nevnte teknikkene. Referansene i Bergquists verker er mange og svært forskjellige, nevnes kan for eksempel drømmer, mystikk, okkultisme, bikerkultur, overnaturlige og uforklarlige fenomener, alkymi, valmuedyrking og mere.
Streik
Politisk streik
Politisk lockout fra arbeidsgivers side er en teoretisk mulighet, men vil sjeldent opptre, så sant ikke hovedsammenslutningene på både arbeidsgiver- og arbeidstakersidene går sammen, eksempelvis mot foreslåtte endringer i regelverk fra myndighetenes side.
Mens en politisk streik fra arbeidstakerorganisasjonens side vil bety at kun de organiserte nedlegger arbeidet, vil en politisk lockout ramme både organiserte og uorganiserte arbeidstakere i det virksomheten stenges helt eller delvis.
Lønn under konflikt
Ved iverksettelse av en streik sier i realiteten de ansatte i fellesskap (kollektivt) opp sin arbeidsavtale. I det arbeidet nedlegges opphører dermed arbeidsgivers plikt til å betale lønn. De ansattes fagforbund vil imidlertid gjerne ha bygget opp egne streikefond gjennom innbetalt kontingent. Og det utbetales etter egne regler streikestøtte fra en streikekasse.
Uorganiserte arbeidstakere som rammes av lockout fra arbeidsgivers side, har i utgangspunktet ikke krav på støtte.
Det ytes ikke offentlig støtte (arbeidsledighetstrygd) under arbeidskamp i Norge.
Sverige
Streiker forekom i Sverige lenge før den industrielle revolusjon. I Sala silvergruva la gruvearbeiderne ned arbeidet i 1552 og krevde høyere lønn. Kongen, Gustav Vasa, grep inn og beskrev aksjonen som «mytteri». De streikende ble fengslet og noen av dem ble trolig henrettet – henrettelse var dengang en vanlig straff for mytterister og andre opprørere.
En kjent streik i Sverige var Sundsvallsstreiken 1879, som også var den mest omfattende på hele 1800-tallet. Den tidlige fagforeningshistorien i Sverige kulminerte i storstreiken i Sverige 1909 og skuddene i Ådalen i 1931.
Ved storstreiken i 1909 var på det meste omkring 250 000 arbeidere innblandet i stridigheter (i august 1909). Streiken sluttet dog i hva mange LO-medlemmer anså være et nederlag ettersom streikekassene gikk tomme, og mange derfor valgte å vende tilbake til arbeidet etter et par måneders streik. Splittelsen innad i LO ledet til at en fraksjon brøt ut og grunnla SAC, Syndikalisternas fackförbund.
Mellomkrigstiden var i Sverige en svært streikfylt tid. Både SAC og LO-forbundene gikk ofte i streik med varierende utfall. I 1939 skrev LO og SAF, arbeidsgivernes forbund, under det såkalte Saltsjöbadsavtalet som regulerte visse forhold innen svensk arbeidsliv, blant annet har hver arbeider rett til å bli med i en fagforening om denne så ønsker, mens SAF på sin side fikk igjennom § 32, «varje arbetsgivare har rätt att ensam fördela arbetet». Man kom dessuten overens om fredsplikt, det vil si at under tiden som en avtale gjelder har ingen side rett til å forandre avtalen.
Perioden mellom slutten av annen verdenskrig og slutten av 1960-tallet var en historisk rolig periode i Sverige med hensyn til streiker etter den store metallstreiken i 1945.
En liten forhistorie
Streiketaktikk har en lang historie. Det første kjente arbeidsopprøret fant sted mot slutten av det 20. egyptiske dynasti da arbeiderne organiserte streik i den kongelige byen Nekropolis. Grunnen var mangel på hvitløk, som arbeiderne brukte for å øke sin utholdenhet og generelle helse. Hendelsen ble nedskrevet i detalj på papyrus, som er bevart og nå befinner seg i Torino.
I Norge
Under 1970-årenes ville streiker, som ikke hadde støtte fra LO sentralt, var støtte utenfra – særlig fra de ml-dominerte streikestøttekomiteene – avgjørende for å holde streiken gående og vinne frem. Telefonsentralmontørstreiken i 1974-75 varte således i mer enn 13 uker. De senere årene har særlig opptrappingsstreiker vært kutymen: De ansattes fagforeninger har startet med bare å ta ut et mindre antall bedrifter (eller bare noen få ansatte i en bedrift) i konflikt, for deretter å trappe opp eksempelvis ukentlig med stadig flere ansatte i streik. Dette øker oppmerksomheten om de ansattes krav, virker splittende på arbeidsgiverne, og rammer innledningsvis heller ikke en uskyldig tredjepart i samme grad som en total konflikt. Frykten for myndighetenes bruk av tvungen lønnsnemnd har også vært en medvirkende årsak til økt bruk av en slik opptrappingstaktikk. Ved politiske streiker har en ofte forsøkt å ramme publikum minst mulig og samtidig vekke oppmerksomhet, f.eks. ved at sporveis- eller jernbanepersonell stanser trikker eller tog kl. 12–14, dvs. utenom rushtidene.
Virkninger av streiken
Effekten av streik i form av uttelling i kroner og øre har ofte vært diskutert. En streik kan ha større uttelling i form av økt følelse av samhørighet hos de ansatte samt politisk slagkraft, snarere enn uttelling i materiell vekst. Eksempelvis vil en streik av et par ukers varighet i form av tapt lønnsinntekt for den ansatte, kunne spise opp en gitt lønnsøkning (men heller politisk seier) på noen få kroner.
Royal Naval Reserve
Royal Naval Reserve (RNR) er den frivillige reservestyrken til Storbritannias marine, Royal Navy. Den nåværende styrken ble etablert i 1958 ved en sammenslåing av den opprinnelige Royal Naval Reserve og Royal Naval Volunteer Reserve (RNVR), en sivil reservestyrke etablert i 1903.
Sekundærbegravelse
Sekundærbegravelse er et begrep som benyttes faglig innen arkeologien, men også godt kan benyttes allment om tilfeller (enkelttilfeller eller kulturelt/religiøst begrunnede skikker) der en avdøds levninger etter en tid tas opp eller frem fra graven og så begraves eller bisettes på nytt. I noen kulturer var og er sekundærbegravelser en allmenn norm, eller i alle fall for utvalgte avdøde. Når ben legges i ossuarier dreier det seg nesten alltid om en sekundærbegravelse.
Pimpernell (andre betydninger)
Pimpernell kan vise til
Amanda Furrer
Amanda Furrer (født 17. januar 1991) er en amerikansk skytter som konkurrerer i rifleskyting. Hun representerte landet sitt under Sommer-OL 2012 i London, der hennes beste resultat var nummer 15 i 50 meter rifle, helmatch.
Rocco Buttiglione
Prof. Rocco Buttiglione (født 6. juni 1948 i Gallipoli) er en italiensk konservativ politiker. Høsten 2004 var han Silvio Berlusconis kandidat til posten som EUs justiskommisær, men på grunn av massiv kritikk etter nedsettende uttalelser om homofile og kvinner måtte han trekke seg, etter at hele forslaget til ny Europakommisjon var blitt trukket av påtroppende president Barroso. Ny justiskommisær ble heller Franco Frattini.
<!-- Er besuchte das Massimo-D’Azeglio-Lyzeum in Turin, wo er 1966 die Reifeprüfung ablegte. Anschließend studierte er Rechtswissenschaft in Turin und Rom. Seine Abschlussarbeit befasste sich mit der Geschichte der politischen Doktrinen. 1972 wurde er Assistent am Lehrstuhl für die Geschichte der politischen Doktrinen der Universität Rom. 1973 wechselte er an die Universität Urbino.
1982 veröffentlichte er ein Buch über das philosophische Denken Papst Johannes Pauls II, lernte dafür polnisch. 1986 habilitierte er sich als Professor für politische Philosophie an der Universität Teramo. Im gleichen Jahr gründete er die Internationale Akademie für Philosophie des Fürstentums Liechtenstein, wo er bis 1994 Philosophie, Sozialethik, Wirtschaft und Politik lehrte und Prorektor war. Zuletzt war er Professor für Politikwissenschaft an der Università San Pio V in Rom.
Die Katholische Universität Lublin, Polen, verlieh Buttiglione im Mai 1994 einen Ehrendoktortitel.
Er gehörte dem italienischen Parlament in der 12., 13. und 14. Wahlperiode von 1994 bis 1999 an. 1999 wurde er Mitglied des Europäischen Parlaments. Er war Mitglied des Ausschusses für Freiheit und Bürgerrechte. Seit 2001 war er Europaminister im zweiten Kabinett Berlusconi.
2002 ermittelte die Staatsanwaltschaft von Monaco wegen des Verdachts der Geldwäsche zugunsten seiner Partei gegen Buttiglione. Es wurde jedoch kein Beweis dafür gefunden, dass er gegen monegassisches Recht verstoßen hat. Gianpiero Catone, ein leitender Mitarbeiter Buttigliones, wurde in Italien wegen betrügerischen Bankrotts angeklagt. Gegen ihn wird zudem wegen des Verschwindens mehrerer Millionen Euros aus italienischen und EU-Fonds ermittelt.
KO
KO, Ko, kO og ko kan bety:
Rocco Buttiglione
Im August 2004 nominierte ihn Italien als Vizepräsidenten der Europäischen Kommission und Kommissar für Justiz, Freiheit und Sicherheit. Mit seinen Ansichten über Homosexuelle und zur Stellung der Frau in der Gesellschaft während einer Anhörung im EU-Parlament sorgte er Anfang Oktober für Aufregung. Seine Äußerungen führten dazu, dass er als erstes designiertes Mitglied der ab November 2004 amtierenden EU-Kommission von einem Ausschuss der EU abgelehnt wurde. Er verzichtete schließlich freiwillig auf das Amt. --> Buttiglione er gift og har fire barn. Han snakker tysk, engelsk, fransk og spansk, foruten italiensk. Hans politiske forbilde er Helmut Kohl.
Materialisme (andre betydninger)
Materialisme kan ha flere beslekta betdyninger:
Bergen (Limburg)
Bergen er en kommune og et tettsted i den nederlandske provinsen Limburg.
Ronda (Cebu)
Ronda (Bayan ng Ronda) er en kommune på Filippinene. Kommunen tilhører provinsen Cebu og ligger på øya med samme navn. Folkemengden var i 2015 på 20,360 innbyggere.
Barangayer
Ronda er inndelt i 14 barangayer:
Albor Tholus
Albor Tholus er en utdødd vulkan i Elysium Planitia-regionen på planeten Mars. Den ligger sør for nabovulkanene Elysium Mons og Hecates Tholus. Albor Tholus er 4,5 kilometer høy og har en diameter på 160 km på bakkenivå. Kalderaen har en diamter på 30 km og 3 km dyp. Sammenlignet med terrestriske vulkaner er kalderaen svært dyp. Undersøkelser av ESAs Mars Express-sonde fant ut at vulkanene i Elysium-regionen tidligere har vært aktive over lengre perioder.
Resyme
Resyme (fra fransk, også skrevet med betoning, resymé) er en kort gjenfortelling av en tekst, bok eller noe lignende. Resymeteknikken brukes gjerne som innledning til kapitler eller episoder i serier, der innholdet i resymeet går på hva var hendelser og handlinger som leseren, eller seeren trenger å vite eller minnes om for å få satt det videre forløp i sammenheng. Uttrykket var vanlig i ukeblader til opp mot 1950. Resymeene var da gjerne satt med mindre skrift enn hovedteksten, slik at det var lettere å velge om en trengte å lese det eller ikke.
Hvis resymeet kommer først i en ny tekst, er det en ingress (på reklamespråk: intro) som skal gjøre samme nytten i forhold til en ny og mere omfattende behandling av temaet.
Større utredninger og avhandlinger inneholder gjerne et sammendrag enten først eller sist. De kalles normalt ikke for resymeer, men har samme funksjon.
Yuan-tsung Chen
Yuan-tsung Chen (eller etter kinesisk skikk med familienavnet først: Chen Yuan-tsung) er en kinesisk forfatter. Chen ble født i Shanghai. Etter revolusjonen arbeidet hun ved filmbyrået i Beijing, og 1951 deltok hun i gjennomføringen av jordreformen i provinsen Gansu i nordvestre Kina. I 1972 flyttet hun til USA.
Stephan Groth
Stephan Leonard Groth (født 10. august 1971 i Odense, Danmark) er grunnleggeren av bandet Apoptygma Berzerk. Han blir regnet som en av pionerene innen elektronisk Gothic rock (senere kalt Futurepop). Groth har spilt i Fairlight Children, H2O (band), Acid Queen, Landskap Uten Djelver og dessuten vært gjesteartist for black metal-bandet Satyricon på EPen Megiddo.
Groth ble født i Danmark, men flyttet i 1987 til farens hjemby Sarpsborg i Norge.
Asp
Asp eller ASP kan sikte til:
Thore Westermoen
Thore Westermoen (født 17. september 1949 i Mandal) er en norsk økonom og politiker (KrF). Han var fylkesordfører i Vest-Agder og personlig rådgiver for olje- og energiminister Kåre Kristiansen.
Han er utdannet siviløkonom fra Norges Handelshøyskole i 1973 og begynte deretter som lærer ved Hallingdal gymnas. I 1978 ble han økonomikonsulent i Vest-Agder fylkeskommune. Fra 1980 til 1986 var han kontorsjef i Mandal kommune. I denne perioden, fra 1983 til 1985, var han også personlig rådgiver for olje- og energiminister Kåre Kristiansen. Etter at han sluttet i Mandal kommune, arbeidet han som administrasjonssjef hos Applica til han ble fylkesordfører i 1999.
I 1979 ble han valgt inn i Mandal bystyre, men ble fritatt da han ble kontorsjef i kommunen. Fra 1983 til 1991 og deretter fra 1999 har han vært medlem av Vest-Agder fylkesting. Han var fylkesordfører fra 1999 til 2007. Han har også vært lokallagsleder i Mandal KrF og i styremedlem i Vest-Agder KrF.