cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Fortelling
Scenefortelling
Scenefortelling er en moderne videreføring av den tradisjonelle muntlige litteraturen. Den beveger seg blant annet mellom feltene folklore, eventyrformidling og teater-monologen. Likevel vil de fleste innen faget også i varierende grad ta avstand fra både teaterets regler for formspråk og virkemidler, - og langt i fra alle benytter seg av tradisjonelt materiale. Med andre ord er feltet i en nyetableringsfase, og det er kontroversielt hvilke markører som mest definerer sjangeren.
Den pedagogiske fortelling
Mange eventyr, sagn og ikke minst lignelsene i Det nye testamentet har et pedagogisk poeng. Fortellingen har i uminnelige tider vært lærerens kjæreste hjelpemiddel. Det har alltid vært lettere å illustrere lærdommens poeng med en historie. Dette gjelder i første rekke undervisning rettet mot barn.
Ulike typer fortellinger
Muntlige sjangere
Sjangere med et opprinnelig muntlig preg
Felles for disse gruppene er skriftliggjøringen. Innunder her finnes også mesteparten av det episke stoffet i Bibelen.
Digitale sjangere
Se også
Erzählung Narrative Rakonto Narration סיפר Verhaal 物語 Forteljing Narracja Narração Нарратив Наратив 物语
Alle mine kjære
Alle mine kjære (originaltittel: The Lovely Bones) er en bok fra 2002 skrevet av Alice Sebold. En norsk utgave av boken, oversatt av Anne Karin Torheim, ble utgitt i 2004. Boken handler om en tenåringsjente som blir voldtatt og drept, og som forteller historien sin fra himmelen samtidig som hun observerer familien sin og livet på jorden. Boken ble en bestselger i USA og har blitt solgt i over en million eksemplarer.
En filmadaptasjon regissert av Peter Jackson, som personlig skaffet seg film-rettighetene, ble utgitt i slutten av 2009, med premiere i Norge 5. mars 2010.
Handlingsreferat
Den 6. desember 1973 tar 14 år gamle Susie Salmon sin vanlige snarvei hjem fra skolen, gjennom en korn-åker i Norristown, Pennsylvania. George Harvey, hennes 36 år gamle nabo, en ungkar som bygger dukkehus, overtaler Susie til å se på noe han kaller et underjordisk gjemmested for barn. Men etter at Susie kommer seg inn i gjemmestedet, voldtar og myrder George henne. Deretter deler han opp kroppen hennes og legger restene etter hennes i et pengeskap, som han kaster i et synkehull.
I tillegg kaster han armbåndet hennes i en dam. Susies ånd flykter mot hennes personlige himmel - og klassekameraten hennes, den sosialt utstøtte Ruth Connors, kan se Susies spøkelsesaktige ånd. Salmon-familien nekter først å tro at Susie er død, før en hund i nabolaget finner Susies albue. Politiet snakker med George Harvey, og synes at han oppfører seg merkelig - men ikke mistenkelig nok til å arrestere ham for noe. Susies far, Jack, mistenker også Harvey. Jacks andre datter, Lindsey, deler etter hvert også denne oppfatningen.
Jack tar en utvidet permisjon fra jobben. I mellomtiden utvikler en annen av Susies klassekamerater, Ray Singh (som var forelsket i Susie på skolen) et vennskap med Ruth. Senere forteller etterforsker Len Fenerman til Salmon-familien at politiet ikke har noen flere spor å gå etter, og de henlegger hele etterforskningen. Den kvelden kikker Jack ut av et vindu, og legger merke til en lommelykt i kornåkeren. Jack tror at dette er Harvey som kommer tilbake for å ødelegge bevis, og løper ut for å konfrontere ham - bevæpnet med et baseball-balltre.
I mellomtiden møter Susie de andre ofrene hans i himmelen, og kan se inn i Georges traumatiske barndom. Abigail forlater Jack, og finner til slutt arbeid ved en vingård i California. Abigails mor, bestemor Lynn, flytter inn i Salmon-familiens hjem for å ta seg av Buckley (Susies yngre bror) og Lindsey. Åtte år senere blir Lindsey og kjæresten hennes, Samuel Heckler, forlovet etter å ha gjennomført college. De oppdager et gammelt hus i skogen som eies av en klassekamerats far, og bestemmer seg for å fikse området og flytte inn der.
Men kort tid senere, samtidig som han har en krangel med sønnen Buckley, får Jack et hjerteinfarkt. Denne nødsituasjonen får Abigail til å returnere fra California. Men denne gjenforeningen blir dempet på grunn av Buckleys bitterhet over at hun valgte å forlate familien i det meste av barndommen hans. I mellomtiden vender George tilbake til Norristown. Han utforsker det tidligere nabolaget sitt, og legger merke til at skolen også har blitt utvidet til kornåkeren hvor han myrdet Susie. Han kjører også forbi synkehullet der Susies kropp ligger.
Stefania Reindlowa
Stefania Reindlowa (født 24. februar 1922 i Kraków, død 11. mars 1993 samme sted) var en polsk turner.
I en del kilder står hun oppført som Stefania Reindl, blant annet i den offisielle OL-rapporten, men den polske olympiske komiteen omtaler henne med Reindlowa som etternavn.
Hun var medlem av Polens turnlandslag som deltok i OL i 1952, men vant ingen olympiske medaljer, hverken i lagkonkurransen eller individuelt. Det polske laget kom på åttendeplass i lagkonkurransen sammenlagt, og individuelt kom hun på 38.-plass sammenlagt, med 18.-plass i hopp som beste enkeltresultat.
Det gikk bedre for henne i VM-sammenheng. Hun deltok i 1950, fikk der bronsemedalje i frittstående. Sammenlagt kom hun på 38.-plass, og Polen kom på femteplass i lagkonkurransen. I VM 1954 kom hun på 59.-plass sammenlagt.
Emanuele Beraudo
Emanuele Beraudo, Conte di Pralormo (født 13. juli 1887, død 11. oktober 1960) var en italiensk rytter som deltok i de olympiske leker 1924 i Paris.
Beraudo vant en olympisk bronsemedalje i hestesport under Sommer-OL 1924 i Paris. Han var med på de italienske laget som kom på tredjeplass i lagkonkurransen i feltritt bak Nederland og Sverige. Laget besto av Beraudo på hesten «Mount Felix», Alberto Lombardi på «Pimpolo», Alessandro Alvisi på «Capiligio» og Tommaso Lequio di Assaba på hesten «Torena». I den individuelle konkurransen i feltritt ble han og hesten «Mount Felix» nummer sytten.
Langesund ungdomsskole
Langesund ungdomsskole er en tidligere skole i Langesund. Skolen ble oppført i 1969. Den ble lagt ned i 2021. Elevantallet var ca. 160. Bade- og fritidsplassen Krogshavn var nærmeste nabo til skolen.
Gym
Det er et gymbygg rett over skolen hvor felles aktiviteter ofte avholdes.
De tre K-er
Langesund Ungdomsskole fokuserer på de tre K-er. K1-Kreativitet, K2-Kropp, og K3-Kunnskap.
Kantine
Langesund Ungdomsskole har en kantine gående, som nylig ble rangert som telemarks beste av Telemarksavisa. Den fokuserer på sunn mat, som blir solgt til elevene i midttimene. Maten blir laget på skolekjøkkenet. Kantina holder til i et gammelt klasserom som er blitt oppuset.
Aktivitetslederne
Langesund ungdomsskole har også en elevbedrift kalt «Aktivitetslederne». Den består av et knippe elever fra 10.- og 9.-trinn. De driver blant annet "midttimeaktivitetene", som foregår i gymsalen i midttimene. Der spilles det f.eks fotball og innebandy. Den ble startet av avgangskullet 2007, og elever fra nåværende 10.-trinn har tatt over for dem.
Fyresdal Bygdemuseum
Fyresdal Bygdemuseum ligger i sentrum (Moland/Kyrkjebygda) i Fyresdal kommune. Museet ligger under Vest-Telemark Museum, men har et lokalt styre. Samlingene ligger i tilknytning til Øyskogen, og er hovedsakelig avgrenset av Sitjeåi, hovedveien (Fylkesvei 355), og bebyggelsen i Folkestadbyen.
Øyskogen
Øyskogen er et antall fredede kjempefuruer, og et gravfelt som ifølge herredsskogmester Einar Stoltenbergs registreringer sommeren 1939 besto av over 20 gravhauger. Under Telemark fylkeskommunes kulturhistoriske registreringer (2004–2005) ble 18 av disse gjenfunnet. Gravfeltetet er i stor grad lokalisert innenfor et sekundært oppført steingjerde, haugene er dekket av gressplen og pent holdt. Det ligger midt i sentrum av Kyrkjebygda i Fyresdal kommune, på gnr 36 bnr 1 og 97, og utgjør idag en del av Fyresdal Bygdemuseum.
Bygdemuseet omfatter i tillegg til funnene i Øyskogen blant annet et titall gamle hus fra senmiddelalder og fremover, eiendommen Øystad i Folkestadbyen, et gammelt bakeri, og et bygg med utstilte oldfunn, fra jernalder, vikingtid og middelalder.
Hvert år spilles Olsokspelet og det arrangeres bygdedager (marked) og aktivitetsdager.
Sogn Avis
Sogn Avis er en dagsavis som blir utgitt i Leikanger i Sogndal kommune i Vestland.
Avisa er et resultat av at avisene Sogningen/Sogns Avis og Sogn og Fjordane i 1992 ble fusjonert. Avisformatet er tabloid og avisa kommer ut tirsdag, torsdag og lørdag. Avisa har avdelingskontorer i Sogndal og Årdal.
Amedia Lokal AS eier 89,499 prosent av utgiverselskapet AS Sogningen/Sogns Avis, mens Firda Media AS eier 10,501 prosent.
Avisa ble i 2015 kåret til årets lokalavis.
Ansvarlig redaktør
Ansvarlige redaktører i Sogn Avis:
Opplag
Bekreftede netto opplagstall fra Mediebedriftenes Landsforening: 2. halvår 2021 hadde Sogn Avis et nettoopplag på 9 487.
IGN
IGN er en nettside med nyheter, anmeldelser og forhåndsvisninger for multimedia med hovedfokus på videospill. IGN ble startet i september 1997, og er en av de største spillrelaterte nettstedene.
Spill
IGN sitt hovedfokus er videospill. De ulike kanalene (kategoriene) innen spill er PC, PlayStation 2, PlayStation 3, PSP, Xbox, Xbox 360, GameCube, Wii, Nintendo DS, Game Boy, mobilspill, N-Gage, PlayStation, Nintendo 64, Dreamcast og Macintosh, i tillegg til spillrelaterte temaer som koder, FAQ og detaljerte spillguider.
Annet
IGN har også kanaler for film, DVD, musikk, tegneserier, tilbehør, sport, biler, babes og TV.
Advokatfullmektig
En advokatfullmektig er en lærlingstilling til å bli advokat. Advokatfullmektig har juridisk embetseksamen (cand.jur. eller master i rettsvitenskap), men har ikke fått advokatbevilling. For å være advokatfullmektig må en være ansatt i et advokatfirma.
Fullmektigen er ansatt av en advokat som er fullmektigens prinsipal. Fullmektigen opptrer på vegne av prinsipalen og yter rettshjelp i vedkommendes navn. For at en advokatfullmektig skal kunne opptre som sådan, på vegne av sin prinsipal, må vedkommende være autorisert for prinsipalen av Tilsynsrådet for advokatvirksomhet, jf. domstolloven § 223 annet ledd. Foruten bestått juridisk embetseksamen kreves det politiattest for å godtgjøre at vedkommende har ført en hederlig vandel. Det må heller ikke foreligge forhold som etter domstolloven § 230 fører til at en autorisasjon vil bli satt ut av kraft eller kalt tilbake.
Dersom man har vært advokatfullmektig i to år kan man få egen advokatbevilling, forutsatt at man oppfyller visse lovbestemte krav til praksis for domstolene (har prosedert et visst antall saker, i utgangspunktet tre sivilrettslige saker), og gjennomfører og består det såkalte advokatkurset med avsluttende eksamen. Fullmektigperioden er ment som en læretid hvor fullmektigen skal dyktiggjøre seg for å utøve advokatvirksomhet. Fullmektigen skal i denne tiden lære litt om de forskjellige sider ved advokatgjerningen, blant annet ansvarsregler, regnskapsregler, etiske regler mv. Praksis som advokatfullmektig skal derfor utføres under prinsipalens kontroll og instruksjon.
Richard Torriani
Richard «Bibi» Torriani (født 1. oktober 1911, død 3. september 1988) var en sveitsisk ishockeyspiller som deltok i de olympiske vinterleker 1928 i St. Moritz, 1936 i Garmisch-Partenkirchen og 1948 i St. Moritz.
Rüedi vant en olympisk bronsemedalje i ishockey under vinter-OL 1928 i St. Moritz. Han spilte på det sveitsiske laget som kom på tredjeplass i OL-turneringen bak Canada og Sverige. Sveits' resultat i finalerunden, som besto av fire lag, var seier med 4-0 over Storbritannia og tap med 0-4 mot Sverige og 0-13 mot Canada. OL-turneringen i ishockey 1928 var også både det tredje verdens- og det trettende europamesterskapet i ishockey.
Tjue år senere, under Vinter-OL 1948 i St. Moritz, var han med på det sveitsiske ishockeylaget som kom på tredjeplass, bak Canada og Tsjekkoslovakia. OL-turneringen i ishockey 1948 var også både det femtende verdens- og det tjuesjette europamesterskapet i ishockey. Det var Torriani som avla den olympiske ed på vegne av deltakerne under Vinter-OL 1948 i St. Moritz.
Elektrisk gjerde
Elektrisk gjerde er et stengsel utført som et gjerde med en eller flere strømførende ledere. Vanligvis brukt med moderat spenning for å holde husdyr inne på et begrenset område, men også kjent fra fengsler og fangeleirer hvor det kan brukes høyere spenning.
Husdyrhold
Spenningene som brukes er moderate og tilpasset dyrene som skal kontrolleres. De fleste dyr er forsiktige i møte med elektriske strømgjerder, mens andre kan være mer pågående. I enkelte tilfeller kan bruk av strømgjerder være av mindre nytte.
Ostereidet kirke
Ostereidet kirke er en arbeidskirke fra 1988 i Alver kommune.
Mže
Mže (tysk: Mies) er en 106 km lang elv i Tyskland og Tsjekkia. Den har sitt utspring i Griesbacher Wald (726 moh) i Tyskland, i nærheten av landsbyen Asch i Mähring, Tirschenreuth i Bayern. Den danner grensen mellom Tyskland og Tsjekkia i tre kilometer, før den går inn i Tsjekkia. Her renner den gjennom byene Tachov og Stříbro. I Plzeň møter den Radbuza, og disse danner Berounka. Mžes største sideelver er Hamerský potok og Úhlavka. Det er bygd to demninger langs Mže, begge er i Tachovdistriktet. Elvens nedslagsfelt er på 1 829 km².
Ostereidet kirke
Byggverket er i betong og har 350 plasser.
Det er kirkegård ved kirken.
Mutara II Rwogera
Mutara II Rwogera (født 1802, død juni 1853) var konge av Rwanda fra 1830 til 1853.
Halvor Blinderens plass
Halvor Blinderens plass er en plass med en liten kolle med gravsted, på Blindern i bydel St. Hanshaugen i Oslo.
Plassen er 3,9 dekar stor og avgrenses av Sem Sælands vei i syd og øst, Blindernveien i nord og en parkeringsplass i vest.
Espen Standal
Espen Standal (16. mars 1992) er en norsk fotballspiller som spiller for Ull/Kisa.
Han har tidligere spilt for Ørsta IL, og i 2008 scoret han 23 seriemål for Ørsta i 4. divisjon. Samme året spilte han fast på G16-landslaget, og ifølge ØIL-leder Stein Aam var det interesse fra både Stabæk og Viking.
Etter dette spilte Standal først for AaFK før han gikk videre til Hødd. Espen spilte for Hødd fra 2010 til 2014 da han gikk videre til Ull/Kisa.
I 2012 var han med å vinne NM med Hødd.
Halvor Blinderens plass
Vest for den flate delen av plassen ligger en liten kolle med Halvor Blinderens gravsted. Gravstøtten er i marmor fra Gjellebekk i Lier og har innskriften: «Her under hviler stövet af Halvor Blindern, fød den 16 junii 1733, død den 29de junii 1804. Han var frie for Fordomme og Virksom i sit Liv. Han var hvad Han vilde og stedse vilde Han det Gode». Gravstedet har siden 1976 stått på Byantikvarens gule liste.
Litteratur
Oslo byleksikon, 2000-utgaven, side 178
Vera Henriksen
Vera Henriksen (født 22. mars 1927 i Oslo, død 23. mai 2016) var en norsk forfatter.
I 1943 i Arendal ble hun rekruttert til etterretningsorganisasjonen XU sammen med blant andre sin senere ektemann Olaf G. Henriksen. Hun bodde i USA mellom 1946 og 1963. Der studerte hun arkitektur og kunsthistorie.
Hun debuterte i 1961 med boka Sølvhammeren, som er første del av Sigrid-trilogien. Bok nummer to, Jærtegn, kom i 1962, og den siste boka, Helgenkongen, kom året etter. Denne serien fikk stor suksess. Henriksen skrev mange bøker med handling fra middelalderen og andre historiske epoker. Flere av bøkene hennes inneholder den problematiske overgangen fra norrøn mytologi til kristendommen. Henriksen skrev også sagaspill, blant annet Asbjørn Selsbane og Sverdet, og dessuten sakprosa, som Luftforsvarets historie.
Hennes far Alfred Roscher Lund var den første sjefen for Forsvarets etterretningstjeneste.
Ytre Sogn Avis
Avisa Ytre Sogn kom ut første gang i 1997 og gis ut tirsdag og fredag. Ansvarlig redaktør er May Britt Eide.
Opplag
Bekreftede netto opplagstall fra Mediebedriftenes Landsforening:
Tachov
Tachov (tysk: Tachau) er en by i regionen Plzeň vest i Tsjekkia, med 12,538 innbyggere (2022).
Lygra kirke
Lygra kyrkje er en langkirke fra 1892. Kirken ligger på Lygra i Alver kommune. Byggverket er i tre.
Historikk
Det har ligget kirke på Lygra siden middelalderen. Første gang Lygra blir omtalt som et kirkested er i et dokument fra 1321. Denne kirken ble omtalt som en annekskirke under Lindås og var mest sannsynlig en stavkirke. Ingenting fra denne kirken er bevart.
6. januar 1773, på dagen ett år etter lynnedslaget som ødela den forrige kirken, ble det innviet en ny kirke på Lygra. Dette var også en tømmerkirke som stod til dagens kirke ble reist i 1892.
Dagens kirke
Den nåværende kirken er en laftet tømmerkirke som utvendig er kledd med hvitmalt panel. Den er bygd i tradisjonell stil på samme plass som de tidligere kirkene.
Inventar
På østveggen i skipet henger en altertavle/alterskap fra 1690-årene. Dette er et av de viktigste verkene innen barokkmaling på Vestlandet. Tavlen ble gitt til kirken av amtmann Lilienskiold og ble restaurert og konservert i 1965.
Motivet på den sentrale flaten er Jesu korsfestelse. Bildet er hentet fra Matthäus Merians bibelillustrasjoner fra 1630. Innsiden av dørene viser henholdsvis Jesus i Getsemane (venstre dør) og Jesu oppstandelse. (høyre dør). Begge motivene er hentet fra Merians illustrasjoner.
Utsiden av dørene er illustrert av en annen kunstner enn innsiden. Dørene viser fortellingen om syndefallet med Adam og Eva på hver sin dør. Framstillingen av Adam kommer fra Albrecht Dürer, mens Lucas Cranach d.e. har vært inspirasjonen for Eva.
Det er også to midre biledfelt på utsiden av dørene som kunstnerisk minner om innsiden. Disse henter også motiv fra Merians illustrasjoner.
Døpefonten er åttekantet med lokk. Den er utsmykket.
Prekestolen er sjukantet med trapp opp fra koret. Den er utsmykket i farger som resten av kirken.
Superbruker
Superbrukeren (eller root) er administrasjonsbrukerkontoen på Unix-liknende datasystemer.
Denne brukerkontoen har absolutte privilegier og burde derfor ikke benyttes som en vanlig brukerkonto til vanlige ikke-administrative oppgaver.
Sikkerhet
Bakgrunnen for at superbrukeren skilles ut fra vanlige brukerkontoer er sikkerhetsmessige konsekvenser av å kjøre programmer som superbruker.
Dersom man kjører kommandoer med absolutte privilegier, kan enkle typografiske feil føre til fatale konsekvenser som kan være svært tidkrevende og vanskelige (eller umulige) å rette opp igjen.
En annen sikkerhetsmessig årsak til å skille ut superbruker er at det er mulig å kjøre annen maskinkode ved å forårsake en buffer overflow i et program som allerede kjører med absolutte privilegier. Noe som betyr at alle programmer som kjører med absolutte privilegier er en grunnleggende kilde til sikkerhetsproblemer i datasystemer. På Unix-systemer kjører derfor systemkritiske tjenester, slik som httpd, under en unik brukerkonto med begrensede privilegier.
Southdown gasskraftverk
Southdown gasskraftverk er et varmekraftverk i Auckland i New Zealand. Det har en installert produksjonskapasitet på 163 MW, fordelt på 2+1 gassturbiner med kogenerasjon. Anlegget ble bygget ut med ferdigstillelse i 1996. Det leveres industrivarme til en nærliggende papirfabrikk.
Sølvhammeren
Handlingen i Sølvhammeren foregår i tiden like før kristningen av Norge og den tiden Olav Haraldsson forsøker å fullføre kristningen av landet med vold. Hovedpersonen er Sigrid Toresdatter fra Bjarkøy. Hun er søster av Tore Hund og blir 15 år gammel gift med den langt eldre Olve Grotgardsson fra Egge. Den første natten de var sammen, sa han fram et kvad til henne. Kvadet hette Skirnesmål og handler om Frøy og Gerd. Frøy elsket denne kvinnen og var stum av sorg over at han ikke kunne få henne. Til tider blir forholdet mellom Sigrid og Olve kaldt ved at Olve har en frille ved navn Khadija. Olve var svært mye hos frillen oppe i Ogndal, og senere lot han henne flytte inn på Egge. Sigrid mislikte dette, og etter at Sigrid fødte Olves sønn, lover Olve henne å kvitte seg med Khadija.
Southdown gasskraftverk
Brenselkilden er naturgass, og utstyret ble levert av General Electric, m.fl.
Sølvhammeren
Sølvhammeren gir et annet bilde av Tore Hund enn det de fleste kjenner. Her ser man ikke en niding, men en mann som gjorde det han mente var rett.
William Howard Taft
William Howard Taft (født 15. september 1857 i Cincinnati i Ohio, død 8. mars 1930 i Washington, D.C.) var en amerikansk republikansk politiker. Han var USAs 27. president 1909–1913 og senere høyesterettsjustitiarius 1921–1930, og er den eneste som har hatt begge disse vervene.
Bakgrunn
William Howard Taft kom fra en ansett republikansk familie i Cincinnati. Hans far, Alphonso Taft, var en tid minister av president Grants administrasjon og ble så under president Chester A. Arthur sendemann til Østerrike-Ungarn og så til Russland. Moren var en kjøpmannsdatter fra Boston, og skulle senere forsøke å fraråde sønnen å søke presidentembedet.
Han studerte ved Yale University og ved Cincinnati Law School.
Tidlig karriere
For en kort tid var han advokat og rettsreporter. Så begynte en lengre periode med stilliner innen rettsvesenet. Han var ført blant annet assisterende statsadvokat i Hamilton County og så advokat i Cincinnati, og ble så sømmer i byen Cincinnatis Superior Court.
Taft var så statsadvokat i USAs høyesterett 1890–1892 og dommer i ankedomstolen for USAs 6. rettskrets 1892–1900.
I 1900 ble han utnevnt til den første sivile amerikanske generalguvernøren på Filippinene.
Minister
Fire år senere ble han krigsminister under president Theodore Roosevelt, et forsøk fra Roosevelt på å forberede sin daværende politiske allierte på å bli hans håndplukkede etterfølger som president. Taft viste sine evner som problemløser, og fungerte ved noen anledninger i rollen som utenriksminister.
President
Med Roosevelts popularitet bak seg vant Taft en overlegen seier i presidentvalget i 1908. De tilhørte begge den progressive fløyen i Det republikanske parti. Som president prioriterte Taft en utvidet antitrustlovgivning, konkurransetilsyn, reformer i føderal forvaltning, forbedring av posttjenestene og innføringen av føderal inntektsskatt (det 16. grunnlovstillegg). Utenrikspolitisk ønsket han å fremme økonomisk utvikling i Latin-Amerika og Asia gjennom «dollardiplomati». Han utviste besluttsomhet og beherskelse i møte med revolusjonen i Mexico. Den resultatorienterte Taft manglet forståelse for den folkelige mottagelsen av avgjørelsene hans, og støtet ifra seg velgere i viktige valgkretser.
Han led et stort tap i presidentvalget i 1912, der Taft måtte se seg slått av både Woodrow Wilson fra Det demokratiske parti og Roosevelt, som hadde tatt initiativ til Det progressive parti.
Taft var den tyngste presidenten, og veide ca. 150 kg. Etter tiden som president tilbragte han tiden med akademiske sysler, voldgiftsarbeid og fremme av verdensfred gjennom League to Enforce Peace.
Høyesterettsjustitiarius
Etter den første verdenskrig ble han i 1921 nominert til høyesterettsjustitiarius av president Warren G. Harding. Taft skjøttet dette vervet frem til måneden før sin død i 1930.
Blue chip
Blue chip er i finans en betegnelse på lett omsettelige aksjer i et veletablert selskap, som leverer stabile overskudd og har lav gjeldsgrad. Begrepet stammer fra kasinoer, hvor de blå sjetongene har høyest spillverdi. De fleste blue chip-aksjer betaler regelmessig utbytte, selv når forretningene går dårligere enn normalt. De verdsettes høyt av investorer som ønsker en relativt høy grad av sikkerhet og stabilitet, selv om prisene per aksje normalt er forholdsvis høye. Mange blue chips er å finne i populære aksjeindekser, som f.eks. i hovedindeksen på Oslo Børs.
Alternativt kan blue chip referere til selskaper med høy markedsverdi, som f.eks. Statoil. Det nå oppløste selskapet Enron ble en gang ansett å ha en blue chip-aksje.
Trond Lode
Trond Lode (født 19. september 1974) er en norsk politiker (Sp), gårdbruker og teknisk tegner. Han var medlem av Rogaland fylkesting 2003–2007 og leder av Regional- og kulturkomiteen fra 2003 til 2006, da han startet som selvstendig næringsdrivende landbruksarkitekt.
Han er vararepresentant til Stortinget for Rogaland 2005–2009, og møter fast som stortingsrepresentant fra 21. september 2007 for Magnhild Meltveit Kleppa. Trond Lode er 2. nestleder i Stortingets familie- og kulturkomité.
Lingvistikk
Lingvistikk eller språkvitenskap er det vitenskapelige studiet av naturlige språk og tale. Utøvere av lingvistikk kalles lingvister eller språkforskere.
Det er to viktige skillelinjer innen lingvistikken:
Språkforskere som simpelthen kaller seg lingvister eller teoretiske lingvister, uten nærmere presisering, driver vanligvis med autonom, teoretisk lingvistikk, og dette er vanligvis sett på som kjernen av feltet. Men språkforskning utføres i en rekke forskjellige retninger, som ikke bestandig er i harmoni med hverandre. Den amerikanske forfatteren og frilansjournalisten Russ Rymer har sagt det slik:
Delemner
Hovedmålet ved autonom teoretisk lingvistikk er å karakterisere egenskapene ved menneskers språkevne, eller deres språklige kunnskap. Man ønsker å forklare hva det er et individ kan når dette individet snakker et språk, hvordan denne kunnskapen oppsto, og hvordan slik kunnskap interagerer med andre kognitive systemer. Alle mennesker (dersom man ser bort fra patologiske tilfeller) tilegner seg sitt morsmål, det språket som anvendes rundt dem i deres oppvekstmiljø, om dette er et talespråk eller et tegnspråk. Dessuten oppnår de slik kunnskap uten systematisk opplæring eller instruksjon. Dyrearter det er nærliggende å sammenligne oss med, har ikke denne evnen. Det må derfor eksistere en artsspesifikk genetisk forskjell mellom mennesker og disse dyreartene, og denne forskjellen må ligge til grunn for menneskers evne til å tilegne seg språk. Dette er faktisk ukontroversielt. Det er mye mer kontroversielt om denne artspesifikke, nedarvede egenskapen bør tenkes på som en spesialisert modul av vår kognitive utrustning som kun har med språk å gjøre, altså en språkspesifikk modul. Vi vet imidlertid at det finnes områder av hjernen som er vitale for vår evne til å ha språk, nemlig Brocas område og Wernickes område. Siden barn tilegner seg forskjellige språk dersom de vokser opp i forskjellige språkmiljøer, er det naturligvis ingen genetisk basis for forskjellene mellom et språk og et annet.
Språklige strukturer må representere relasjonen mellom betydning og lyd (eller andre metoder for eksternalisering, som i tegnspråk). Lingvister kan spesialisere seg i forskjellige deler av slike lingvistiske strukturer, og disse delene kan arrangeres slik, fra lyd til betydning:
Det er noen ganger et kontroversielt spørsmål hvilke av disse kategoriene som er uavhengige av alle de andre, og om noen av dem bør slås sammen. De fleste lingvister ville si seg enige i at det er gråsoner mellom alle disse kategoriene.
Andre spesialiseringsområder kombinerer disse feltene med andre disipliner:
Variasjon
En stor del av den forskningen som blir utført innen lingvistikken går på forskjeller og likheter mellom verdens språk. Det er veldig viktig å forstå egenskapene ved språklig variasjon, dersom man skal forstå menneskers språkevne mer generelt: Hvis språkevnen er styrt i detalj av menneskeartens biologiske egenskaper, burde verdens språk være relativt like. Hvis artens biologiske egenskaper har mindre relevans for språkevnen, burde verdens språk være svært forskjellige fra hverandre.
Det finnes forskjellige måter å tolke likheter mellom språk. For eksempel latin, slik det ble snakket av romerne, utviklet seg til dagens spansk, italiensk, fransk, rumensk osv. Mange av likhetene mellom disse språkene kan derfor forklares med at de har utviklet seg fra samme urspråk. Liketer mellom to språk kan derfor i prinsippet enten komme av at de to språkene stammer fra samme urspråk, eller av en artsspesifikk egenskap ved den menneskelige språkevnen.
I mange tilfeller kan man utelukke utvikling fra samme urspråk som en mulig forklaring. Naturlige språk har sannsynligvis eksistert helt siden det moderne menneske oppsto for omtrent femti tusen år siden. Målinger av språkforandring over tid (for eksempel målinger av forskjeller mellom språkene i antikke skriftkilder og deres moderne datterspråk) viser at språk forandrer seg raskt nok til at det er fullstendig umulig å rekonstruere de språkene som ble snakket for så lenge siden. Det er derfor ikke vanlig å bruke likheter mellom språk i forskjellige deler av verden som bevis for utvikling fra samme urspråk (språkslektskap).
Det er kanskje enda mer slående at det finnes dokumenterte tilfeller av tegnspråk som utviklet seg i samfunn av arvelig døve barn som ikke hadde tilegnet seg noe annet språk (for eksempel Al-Sayyid-beduintegnspråk), og som derfor ikke kunne ha vært utsatt for talespråk. Slike tegnspråk har vist seg å dele mange av de egenskapene som kjennetegner forskjellige talespråk. Dette støtter opp under hypotesen om at slike språklige likheter bør forklares ut fra menneskers artsspesifikke biologiske utrustning, snarere en språkslektskap.
Et eksempel på en universell generalisering om språk er at det finnes en rekke språk som systematisk plasserer verbet på nest førsteplass i hovedsetninger, for eksempel norsk og tysk. Dette kalles vanligvis for V2, og nedenfor er det gitt et eksempel på dette med verbet i uthevet skrift. Det finnes derimot ingen språk som systematisk plasserer verbet på nest sisteplass.
Et annet eksempel kan finnes i organiseringen av stavelser. Norsk tillater stavelser som består av en konsonant (forkortet som «K»), etterfulgt av en vokal (forkortet som «V»), som igjen følges av en konsonant (eksempel: mat; KVK). Det finnes språk som utelukkende har KV-stavelser (eksempel: ta). De tillater ikke stavelser som ender på en konsonant (KVK eller VK). Men det finnes ingen språk som utelukkende tillater VK-stavelser, stavelser som består av en vokal etterfulgt av en konsonant, altså et språk som ikke tillater stavelser som begynner på en konsonant (KVK eller KV). Norsk tillater VK-stavelser (ut), men også KV-stavelser (på).
Det ser altså ut til at det er umulig for den menneskelige språkevnen å tilegne seg språk som systematisk plasserer verbene på nest sisteplass i hovedsetninger, eller språk som systematisk forbyr stavelser som begynner på en konsonant, mens de omvendte systemene (verbet på nest førsteplass, eller forbud mot VK-stavelser) er relativt vanlige. Grovt sagt kan ansamlingen av slike universelle generaliseringer kalles den universelle grammatikken (eller UG). Dette temaet er imidlertid kontroversielt, og termen brukes på mange forskjellige måter.
Universelle språklige egenskaper (språklige universalier) kan delvis forklares som resultater av universelle egenskaper ved menneskers dagligliv. For eksempel vil alle mennesker være i jevnlig kontakt med vann, så det er ingen stor overraskelse at alle verdens språk har et ord for vann. Når man prøver å finne ut hvilke språklige universalier som stammer fra artens biologiske utrustning må man altså kontrollere for dette. Men daglige erfaringer er ikke tilstrekkelig for språktilegning, siden dyr som lever rundt mennesker ikke tilegner seg menneskespråk. Dyr kan tilegne seg eller forstå et begrenset vokabular, men forsøk med sjimpanser og andre relativt intelligente dyrearter har vist at de i beste fall er svært begrenset med hensyn til tilegning av grammatiske regler.
Skyldes egenskaper ved UG generelle egenskaper ved menneskelig kognisjon, eller egenskaper ved menneskelig kognisjon som er språkspesifikke? I dag vet vi for lite om kognisjon til å kunne stille dette spørsmålet på en presis måte. Derfor formuleres lingvistiske generaliseringer ofte uten å ta stilling til dette.
Egenskaper ved naturlige språk
Antikkens grekere og indere forsto allerede at naturlige språk organiserer seg rundt grammatiske kategorier, som substantiver og verb, nominativ og akkusativ, eller presens og preteritum.
I tillegg til å bruke slike grammatiske kategorier har naturlige språk den viktige egenskapen at de organiserer elementer i rekursive strukturer. En substantivfrase kan inneholde en annen substantivfrase, og en bisetning kan inneholde en annen bisetning. Substantivfrasen kongen av Danmarks sønns favorittsjokolade er et eksempel på dette. Rekursjon var kjent i lingvistikken tidligere (for eksempel gjennom Jespersen), men det var først etter publiseringen av Noam Chomskys bok Syntactic structures i 1957 at man forsto rekkevidden av dette aspektet ved naturlige språk.
Chomsky brukte en kontekstfri grammatikk med tillegg av transformasjoner til å skrive en formell grammatikk for et fragment av engelsk. Siden har kontekstfrie grammatikker blitt skrevet for store fragmenter av forskjellige språk (for eksempel GPSG for engelsk), men det finnes nå matematiske beviser for at kontekstfrie grammatikker ikke kan takle fenomener som kryss-serielle avhengigheter, og disse finnes i naturlige språk. Dette viser altså at man trenger kraftigere mekanismer, for eksempel transformasjoner.
Et eksempel på slike kryss-serielle avhengigheter kommer fra nederlandsk:
Poenget er at substantivfrasene foran verbklyngen (Jan, Piet, de kinderen) avhenger av verbene i verbklyngen (zag, helpen, zwemmen) i tur og orden fra venstre til høyre.
Dette betyr at formalismer for grammatikker for naturlige språk må være relativt kraftige med hensyn til hva slags strukturer og avhengigheter de kan generere. Det finnes likevel komputasjonelle implenteringer av, blant andre, GPSG, HPSG, Kategorielle grammatikkformalismer og minimalisme.
Kulturell lingvistikk
Kulturell lingvistikk omfatter studiet av lingvistikk i interaksjon med andre akademiske disipliner.
Sosiolingvistikk, antropologisk lingvistikk, og lingvistisk antropologi er samfunnsvitenskaper som betrakter interaksjonen mellom språk og samfunn.
Diskursanalyse er et område hvor retorikk og filosofi interagerer med lingvistikken.
Andre interdisiplinære områder av lingvistikken omfatter språktilegnelse, evolusjonær lingvistikk, datalingvistikk og kognitiv vitenskap.
Anvendt lingvistikk
Mens teoretisk lingvistikk går ut på å finne og beskrive fenomener som kjennetegner den menneskelige språkevnen, både ved å undersøke spesifikke språk og ved å sammenligne forskjellige språk, representerer anvendt lingvistikk forsøk på å bruke slike funn til å løse problemer i andre områder. Man bruker ofte termen anvendt lingvistikk om anvendelse av lingvistikk til undervisningsformål, men resultater av lingvistisk forskning benyttes i mange andre sammenhenger også.
I mange områder av anvendt lingvistikk brukes i dag datamaskiner. Talesyntese og talegjenkjenning benytter seg av fonetisk og fonologisk kunnskap for å sette datamaskiner i stand til å interagere med mennesker ved hjelp av tale. Applikasjoner av komputasjonell lingvistikk til maskinoversettelse og naturlig språkprosessering er også veldig fruktbare områder innenfor anvendt lingvistikk som har blitt mer viktige i de senere år på grunn av kraftigere datamaskiner (datalingvistikk). Dette har påvirket teorier om syntaks og semantikk, siden modellering av slike teorier på datamaskiner begrenser valget av mulige syntaktiske og semantiske teorier til de som kun benytter seg av komputable operasjoner og har grundig matematisk fundament.
Diakron lingvistikk
Hoveddelen av teoretisk lingvistikk interesserer seg for språksystemer som modellerer et språk på et bestemt tidspunkt (vanligvis samtiden). Dette kalles synkron lingvistikk. Diakron lingvistikk, også kalt historisk lingvistikk,  interesserer seg for hvordan språk forandrer seg over tid. Diakron lingvistikk har en rik historie. Selve studiet av lingvistikk som akademisk disiplin, vokste ut av diakron forskning på språkforandring. Dermed finnes det også et godt teoretisk fundament for studiet av språkforandring. Viktige historiske perspektiver på lingvistikk inkluderer historisk-komparativ lingvistikk og etymologi.
Preskriptiv vs. deskriptiv lingvistikk: «Forflatning» av språket
I dag er nesten all lingvistisk forskning deskriptiv: man ønsker å undersøke naturlige språks egenskaper uten å bedømme dem eller prøve å «forbedre» dem. Det finnes likevel mange profesjonelle og amatører som liker å «rette på» andres språkbruk og å foreskrive regler som de vil andre skal følge.
Preskriptivister finnes faktisk mest blant språklærere og journalister, og ikke blant akademikere som forsker på lingvistikk. De fastholder et skarpt skille mellom «rett» og «galt» og er ofte selvoppnevnte spesialister på dette. De ser det gjerne som en hovedoppgave å forhindre «språklig forfall». Hva som bedømmes som «forfall» kan variere fra preskriptivist til preskriptivist, men det inkluderer ofte slike ting som lånord, som kan føles truende for et språks integritet, og nærmest enhver forandring et språk går igjennom, siden disse ofte blir sett på som forenklinger av det gamle, «riktige» systemet. Et eksempel på en forandring som har skjedd eller er iferd med å skje i norsk, er skillet mellom da og når. En gammel regel sier at da brukes om spesifikke tidspunkter i fortiden, mens når kan brukes om uspesifikke tidspunkter, som ikke nødvendigvis ligger i fortiden. Dette blir ofte oppsummert i regelen «Den gang da, hver gang når». I veldig mange moderne dialekter av norsk kan når også brukes om spesifikke tidspunkter. Skillet mellom da og når er ikke helt utslettet, selv i disse dialektene, for veldig få ville bruke da om uspesifikke tidspunkter: De to setningene nedenfor kan ikke bety det samme. For de fleste er den siste enten uakseptabel, eller den kan bare brukes til å bety at ettersom noen blir alvorlig syke, kan man ringe ambulanse. Den forandringen som har skjedd er altså at når har fått litt utvidet bruksområde og preskriptivister forsøker fortsatt å snu denne og mange andre forandringer norsk er iferd med å gå igjennom.
Deskriptivister aksepterer ikke preskriptivistenes begrep om «feil språkbruk». De vil kanskje heller kalle det relevante fenomenet for idiosynkratisk, eller også oppdage at det nye fenomenet følger regler som simpelthen er annerledes enn de gamle. Her er et eksempel på det: En preskriptiv regel for norsk sier at man ikke skal bruke infinitivsmerket å etter modale hjelpeverb. Men en rekke norske dialekter og sosiolekter benytter systematisk infinitivsmerket etter modaler som refererer til ferdigheter, men aldri etter andre modaler. I disse dialektene, kan følgende setning bare bety at Jens har de nødvendige ferdighetene som skal til for å sykle. Den kan ikke bety at han får lov til å sykle, eller at det kan hende at Jens sykler. Hvis man ønsker å formidle en av de to andre betydningene, må man droppe infinitivsmerket, selv i disse dialektene. Dialekter som følger den relevante preskriptive reglen (aldri infinitivsmerke etter modale hjelpeverb) er altså ikke istand til å gjøre skille mellom ferdighetsbetydningen og de andre betydningene på samme måte. Det er altså vanskelig å forsvare standpunktet at de dialektene som "bryter" regelen er «mindreverdige» på noen måte, sammenlignet med de dialektene som «følger» den. I deskriptiv lingvistikk ønsker man altså å beskrive språk på en vitenskapelig måte. Verdivurderinger har ingen plass i slik forskning.
Talespråk og skriftspråk
De fleste lingvister er av den oppfatningen at talespråk er mer fundamentalt, og derfor viktigere å studere, enn skriftspråk. Grunner til dette er:
Lingvister bruker selvsagt skriftspråklig kildemateriale i sin forskning, og dette anses som viktig og verdifullt. I korpuslingvistikk og datalingvistikk er skriftspråk mye enklere å bruke hvis man er interessert i å prosessere store mengder av språklige data. Store korpora med talespråk er vanskelige å lage, og når man lager slike blir ofte materialet transkribert og skrevet ned.
Studiet av skriftsystemer blir uansett ansett som en del av lingvistikken.
Lingvistikkens historie
Gammelindiske vediske tekster (Rig Veda 1:164:45; 4:58:3; 10:125) antyder en struktur for språk: Setninger er kombinasjoner av ord som har to distinkte former for eksistens (vokal form, ordet, og persepsjonell form, betydningen). Disse ordene anerkjennes for det meste som verb, som representerer handlinger i den virkelige verden, og substantiver som kan ta sju forskjellige kasus (avhengig av hvilken måte de deltar i handlinger i den virkelige verden). Antallet kasus er ikke viktig her: Idéen er at substantiver bøyes for å indikere deres deltagelsesmåte i de relevante handlingene.
Sanskritgrammatikeren (ca. 520 til 460 f.Kr.) er den første kjente lingvisten, og anerkjennes som grunnleggeren av lingvistikk. Han er mest berømt for å ha formulert de 3959 reglene for sanskrit i teksten , som fortsatt er i bruk. grammatikk for sanskrit er svært systematisk og teknisk. Han benyttet seg av konsepter som fonemer, morfemer og røtter, begreper som først ble gjenoppdaget mer enn to tusen år etter hans tid. Hans grammatikk er veldig kortfattet, og er derfor kontraintuitiv og vanskelig å lese, sammenlignbart med dagens maskinspråk for datamaskiner (i motsetning til mer leselige programmeringsspråk). Hans sofistikerte logiske regler og teknikker har vært veldig innflytelsesrike i gammeldags og moderne lingvistikk.
Den sørindiske lingvisten Tolkāppiyar (omtrent det tredje århundre f.Kr) skrev teksten Tolkāppiyam, grammatikken for tamilsk, som også fortsatt er i bruk. Bhartrihari (450–510) var en annen viktig indisk lingvist. Han foreslo teorier som sa at talehandlinger består av fire stadier: Først konseptualisering av en idé; så verbalisering av denne idéen; deretter formidling av tale i luften; og til slutt tolkning av talesignalet av tilhøreren. og Bhartriharis arbeider hadde stor innflytelse på mange av de grunnleggende idéene som mye senere ble foreslått av sanskritprofessoren Ferdinand de Saussure, som blir ansett som den moderne lingvistikkens opphavsmann.
I det monumentale verket Al-kitab fi al-nahw (الكتاب في النحو, Boken om grammatikk 760 e.Kr.) beskrev den persiske lingvisten Sibawayh klassisk arabisk med stor presisjon. I dette verket ble fonetikk skilt fra fonologi.
Andre innflytelsesrike lingvister er:
Chomsky forblir den aller mest innflytelsesrike lingvisten i dag. Lingvister som arbeider i forskningsparadigmer som HPSG eller LFG understreker gjerne betydningen av formalisering og matematisk presisjon i lingvistiske teorier, og tar en viss avstand fra Chomskys senere arbeider, men identifiserer seg mer med Chomskys tidligere arbeider. Lingvister som arbeider med optimalitetsteori uttrykker generaliseringer ved hjelp av regler som kan krenkes, noe som utgjør et større avvik fra hovedstrømningene innenfor moderne lingvistikk. Lingvister som arbeider innenfor forskjellige typer funksjonalistisk lingvistikk og kognitiv lingvistikk mener at lingvistisk kunnskap ikke er en autonom del av menneskets kognitive utrustning, og betviler påstander om at lingvistiske generaliseringer er universelle.
Kalkklippe
Kalkklippe eller (dansk) klint er en fjellformasjon som stikker opp fra havet eller langs en elvekant. Mest kjent i Norden er kanskje Møns Klint på øya Møn i Danmark, mens Stevns Klint er referansepunkt i dansk historie for et større sjøslag. Klintene er ofte svært bratte, etter utallige ras i havet som har tæret på fjellfoten. Møns Klint er ca. 6 km lang og har en høyde på inntil 143 meter over havet.
Lenger sørover i Europa finnes flere kalkklipper. Særlig kjent er de hvite klippene ved Dover, kanskje mest på grunn av Vera Lynns framføring av sangen av samme navn.
Eddi Eidsvåg
Edvard Eidsvåg, kjent som Eddi Eidsvåg (født 1960) er en norsk baker, gründer, foredragsholder og stand up-komiker.
Eidsvåg startet "bakeriteater" på Aker Brygge i 1985. Siden den gang har han blant annet vært stand up-komiker og har produsert og fremført en rekke show rundt om i Norge. Dette har kan kombinert med jobben som baker. Han har også gjort seg kjent som mannen bak Pøbelprosjektet (1997–2018), der ungdom, ut fra egne forutsetninger, men etter klare krav, skulle hjelpes ut fra samfunnets skråplan. I 2015 produserte Kari Anne Moe en dokumentarfilm om prosjektet. Han har også holdt en rekke foredrag om motivasjon.
Han har utgitt bøker som Eddis lille ferske (1997), Eddis lille krydderbakst (1999), Ikke bare bare bakebok (2005) og Pøbelboka (2010), der sistnevnte omhandler Pøbelprosjektet. I tillegg har han gitt ut CD-en Brød & cirkus (1998) med innleste bakeoppskrifter servert til jazztoner.
Eddi Eidsvåg er bror til musikeren Bjørn Eidsvåg.
Sofija Gubajdulina
Sofija Asgatovna Gubajdulina (1931–) er en russisk/tatarisk komponist.
Liv
Gubajdulina studerte komposisjon og klaver ved konservatoriet i Kazan og fortsatte etter sammenslutningen i 1954 studiene ved Moskvas konservatorium fram til 1963. Under disse studiene ble musikken hennes betegnet som «pliktforsømmelse», men Dmitrij Sjostakovitsj oppmuntret henne til å fortsette sine «avvik».
På midten av 1970-årene grunnla hun sammen med komponisten Viktor Suslin og Vjatjeslav Artjomov ensemblet Astreja, som improviserte på instrumenter brukt i russisk folkemusikk.
Gidon Kremer hjalp Gubajdulina til suksess i Vesten ved å uroppføre fiolinkonserten Offertorium i 1981. I to tiår har hun sammen med Alfred Schnittke og Edison Denisov hørt til de førende russiske komponistene i tiden etter Sjostakovitsj. Hun er medlem av Berlins kunstakademi, det frie kunstakademiet i Hamburg og Kungliga Musikaliska Akademien i Stockholm.
Siden 1992 har Sofija Gubajdulina bodd i Appen, Kreis Pinneberg utenfor Hamburg.
Musikk
Gubajdulinas musikk er inspirert av alle former for rituell musikk, men først og fremst kristen og orientalsk mystikk. Komposisjonene befinner seg ofte i spenningsfeltet mellom «notert» improvisasjon og seriell musikk. Tre av musikkens kjennetegn er massive toneklustre, kraftig aksenter, samt hurtige og akselererende vekslinger i halvtones intervaller.
Ofte bruker hun uvanlige instrumentsammensetninger. I In Erwartung kombinerer hun perkusjonsinstrumenter (blant annet bongos, güiros, temple blocks, cymbaler, tam-tam-trommer og bajan) og saksofonkvartett. Hun har skrevet stykker for 17-strengs japanske kotos og fire 13-strengs japanske kotos, for vestlig orkester og verk for zheng.
Peder Jacobsen Hygom
Peder Jacobsen Hygom (født 28. november 1692 i Hygum, død 8. juni 1764 i Århus) var en dansk biskop. Han skrev med basis i den tyske originaltekst salmen Jesus, din søte forening å smake.