cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Litteraturåret 1947
Litteraturåret 1947 er en oversikt over utgivelser, hendelser, prisvinnere og avdøde personer med tilknytning til litteratur i 1947.
V - Å
…
Henriette Henriksen
Henriette Henriksen Løge (født 12. juni 1970 i Stavanger) er en norsk tidligere håndballspiller og trener.
Hun spilte for blant andre Idrettslaget Vestar. Henriksen spilte 38 kamper og skåret 26 mål for Norges damelandslag i håndball, og var med på laget som tok sølv i Sommer-OL 1992 i Barcelona. Per 2020 er hun trener for Nærbø s guttelag i 2003-årsklassen.
Laukhellaveien
Laukhellaveien(sic) (1-329, 2-330) er en gate på Silsand i Senja kommune. Veien begynner i brukrysset på Silsand, går sørover gjennom hele tettstedet, og deretter vestover gjennom bygda Laukhella fram til veikrysset i Islandsbotn. Laukhellaveien er 3,5 km lang og dermed Silsands lengste gate.
Hele strekningen er en del av fylkesvei 86, og er hovedveien gjennom Silsand. Det er bredt fortau langs høyre side hele veien fra Silsand sentrum til Silsand sør veikryss (Trollveien). Fartsgrensen er 50 km/t fram til Silsand sør og 60 km/t videre mot Islandsbotn.
Forsvarets høgskole
Forsvarets høgskole (FHS) er en fellesinstitusjon i Forsvaret som utdanner alt befal og alle offiserer i Forsvaret.
FHS har også til oppgave å fremme forskning og utvikling som skal bidra til Forsvarets og samfunnets behov for kunnskap om militære styrkers praktiske muligheter og begrensninger under vekslende teknologiske, sosiale, politiske og kulturelle forhold.
Utdanninger
Høgskolen har som hovedoppgave å utdanne alt befal og alle offiserer.
Primært tilbyr høgskolen stabs- og masterutdanning for offiserer og sivilt forsvarsansatte med sivil bachelorgrad eller krigsskoleutdanning. Utdanningen er erfaringsbasert og profesjonsnær. Fagmiljøene er konsentrert om forsvars- og sikkerhetspolitikk, militærmakt- og operasjoner, og militær fysisk trening.
Befalsutdanning
Forsvarets høgskole leverer den nivådannende utdanningen for alt befal i Forsvaret, gjennom Forsvarets befalsskole.
Dette er en ny type befalsutdanning fra 2019. Den er erfaringsbasert og bygger på tidligere militær erfaring fra førstegangstjeneste, eventuell tid som vervet, samt diverse kurs i forsvarsgrenene. Etter Befalsskolen består utdanningen av en rekke kurs gjennom hele yrkeskarrieren. I tillegg har Forsvarets høgskole en utdanning som kombinerer befalsutdanning med en bachelor i telematikk.
Offisersutdanning
Offisersutdanningen er på bachelor- og mastergradsnivå, samt senere sjefskurs. Bachelorutdanningen gis i en kombinasjon av felles undervisning på tvers av forsvarsgrenene, samt gjennom spesialisering innen forsvarsgren og troppeart/tilsvarende. Høgskolen har også en ettårig offiserspåbygning for de som har bestått enkelte typer sivile bachelorutdanninger.
Mastergradsutdanningen gis i fellesskap for alle offiserer i Forsvaret. Dette studiet bygger videre på studentenes tidligere utdanning og profesjonelle erfaring. Mastergraden i militære studier er også tilgjengelig for sivilt ansatte i Forsvaret og for Politiet.
Andre kurs og studier
Foruten akkrediterte studier og befalsutdanning, utvikler og gjennomfører Forsvarets høgskole kompetansehevende kurs for nøkkelpersonell i militær og sivil sektor som gir kunnskap om norsk forsvars-, utenriks- og sikkerhetspolitikk og nasjonal samfunnssikkerhet og beredskap.
Forsvarets høgskole tilbyr blant annet Sjefskurs for sivile og militære kursdeltakere om Forsvarets virksomhet og aspekter ved norsk og internasjonal forsvars-, sikkerhets- og utenrikspolitikk. Flertallet av deltakerne på kursene kommer fra sivil sektor.
FN- og NATO-kurs
Norwegian Defence International Center (NODEFIC) er et utdannings- og kompetansesenter ved FHS/Stabsskolen. NODEFIC tilbyr kurs innen FN- og NATO-operasjoner. Utdanningen på NODEFIC er en del av et nordisk samarbeid.
Organisasjon
Forsvarets høgskole har et høgskolestyre, en ledergruppe, fem utdanningsavdelinger, to institutter, en fag- og en driftsstab.
Orochimaru
Orochimaru (大蛇丸) er en fiktiv figur og hovedantagonist i anime- og manga-serien Naruto.
Forsvarets høgskole
Organisasjon
FHS består av avdelingene Institutt for forsvarsstudier, Befalsskolen, Krigsskolen, Luftkrigsskolen, Sjøkrigsskolen, Cyberingeniørskolen, Språk- og etterretningsskolen og Stabsskolen.
Orochimaru
Orochimaru er mye inspirert av japansk mytologi. Navnet hans, sammen med navnene til Jiraiya og Tsunade kommer fra Jiraiya Goketsu Monogatari (児雷也豪傑物語), «historien om den tapre Jiraiya». I den historien var Orochimaru Jiraiyas elev, inntil han ble fordervet av slangemagi.
Forsvarets høgskole
Høgskolestyret
Høgskolestyret er FHS´øverste organ og består av styreleder, styrkesjefene for Hæren, Sjøforsvaret og Luftforsvaret, tre ansattrepresentanter, en ekstern representant og en studentrepresentant.
Styret er ansvarlig for at den faglige virksomheten holder høy kvalitet, samt at høgskolen drives effektivt, i henhold til gjeldende lover, forskrifter og regler og innenfor de rammer og mål som gis av forsvarssjefen. Styret er mål- og resultatansvarlig og ansvarlig for at FHS oppfyller kravene som en akkreditert høgskole.
Orochimaru
Bakgrunn
Orochimaru er en tidligere elev av den «tredje Hokage». Orochimaru og hans tidligere lagkamerater, Jiraiya og Tsunade er kjent som «de tre legendariske ninjaer» (伝説の三忍, Densetsu no Sannin). Hans foreldre døde da han var ung og etterlot ham til å ta vare på seg selv i livet. Under den tredje Hokage ble Orochimaru anerkjent som et naturtalent og Jiraiya ble ofte oppfordret til å være mer som ham. «Den tredje» var klar over ondskapen og maktbegjæret som fantes i Orochimaru, men valgte å overse det i håp om å kunne klare å kvele denne siden av personligheten hans. Over tid oppstod det et vennskap mellom Orochimaru og Jiraiya mens hans ønske etter styrke vokste.
Forsvarets høgskole
Sjef FHS og ledergruppen
Forsvarets høgskole ledes av sjef FHS (rektor). Med i ledergruppen er stabssjef, dekan, de tre krigsskolesjefene, sjef Cyberingeniørskolen, sjef Befalsskolen, de to instituttlederne og sjefssersjant.
Femundløpet 2008
Femundløpet 2008
Forsvarets høgskole
Driftsstab og fagstab
Driftsstaben støtter sjef FHS og ledergruppen i all forvaltning og ledelse av virksomheten. Fagstabens oppgaver er å lede den faglige utviklingen, bistå i studieadministrasjon samt støtte høgskolens forsknings- og utviklingsarbeid. De to stabene er lokalisert på Akershus festning.
Femundløpet 2008
Starten på F600 ble preget av sterkt snøfall og dårlig vær det første døgnet. Deretter letnet været og det ble kaldere, natt til søndag var temperaturen nede i -30 grader C i Fjellregionen, noe som førte til skarpere føre og mer fart i sporet. Det var jevnt i begge klasser ut fra siste sjekkpunkt på Tolga søndag ettermiddag. Førstemann til mål av alle var folldølen Ola Brennodden Sunde, som med det ble tidenes yngste vinner av den korteste distansen F400. Han startet som nummer tre fra Tolga, men i mål på Røros var han først. På den lengste distansen var Ketil Reitan fra Os førstemann ut fra siste sjekkpunkt, men i mål på Røros hadde han blitt innhentet av Kjetil Backen, som dermed ble vinner av langdistansen F600.
Forsvarets høgskole
Historie
Forsvarets høgskole ble opprettet i 1949. Første ordinære kurs ble avholdt høsten 1955.
Orochimaru
Bakgrunn
Etter mange års undervisning fra den tredje begynte Orochimaru å handle etter sine indre ønsker. Han ønsket å oppnå udødelighet for på den måten å lære hver eneste jutsu-teknikk som fantes. For å nå dette målet, begynte han å bortføre landsbyboere og eksperimentere på dem slik at han bedre kunne forstå hvordan kroppen fungerer og hvilke forandringer den kunne tåle. Under et av disse eksperimentene brennmerket han ti barn med sitt eget unike forbannede segl, i et forsøk på å se hvor godt seglet fungerte. En av de ti var hans egen elev, Anko Mitashi, og hun var den eneste som overlevde eksperimentet. Ved et annet tilfelle injiserte han den første Hokages gener i seksti spedbarn i håp om å kopiere den førstes evne til Mokuton-teknikker. Han fikk aldri se slutten på eksperimentet, men et av testsubjektene, Tenzo overlevde og mottok de evnene som Orochimaru begjærte.
Forsvarets høgskole
Historie
Forsvarets skolesenter (FSS) ble opprettet 1. januar 2002 og dannet grunnlaget for dagens organisasjon og navn. Før den tid var Forsvarets skolesenter Akershus festning (FSAF) overbygningen til skolevirksomheten med utspring fra festningen.
Orochimaru
Bakgrunn
Mens han utførte disse eksperimentene, forsøkte Orochimaru også å erverve status som Hokage i håp om at dette ville gjøre det lettere å tilegne seg jutsu. Da den tredje Hokage begynte å bli gammel forsøkte han å lære Orochimaru at en kun er sterk når en beskytter andre. Orochimaru fnyste av disse tankene, og en skuffet tredje Hokage overleverte tittelen Hokage til en av Jiraiyas elever, som dermed ble den «fjerde Hokage».
Forsvarets høgskole
Historie
FHS fikk akkreditering i 2005. Da kunne skolen for første gang tilby masterutdanning til Forsvarets ansatte. Forsvarets krigsskoler ble også akkreditert omtrent på samme tid.
Orochimaru
Bakgrunn
Etter dermed å ha blitt frarøvet sin eneste grunn til å holde maska i Konoha, ble Orochimaru mindre diskret med bortførelser og eksperimenter, noe som førte til at den tredje oppdaget hva han drev med. Orochimaru ga ham da muligheten til å drepe ham, noe den tredje ikke fikk seg til å gjøre. Orochimaru flyktet, men Jiraiya, som betraktet ham som en kjær venn, forsøkte å overtale ham til å bli i Konoha. Orochimaru avslo og vendte ryggen til Konoha for alltid, bærende på et dypt hat ovenfor sitt tidligere hjem.
Forsvarets høgskole
Akkreditert utdanning ved FSS (2005)
Et nytt FSS ble etablert 1. august 2005 med en stillingsramme på 170, i tillegg til åtte hjemler ved Rustningskontrollgruppen (RKG). Dessuten hadde FSS 100 student- og stipendiathjemler. Mastergrad i militære studier ble akkreditert av Nasjonalt organ for kvalitet i utdanningen (NOKUT) 18. mai 2005, og FSS ble delvis innlemmet under Universitets- og høyskoleloven gjennom Kgl. res. 16. desember 2005.
Orochimaru
Bakgrunn
Etter å ha forlatt Konoha sluttet han seg til forbrytersyndikatet Akatsuki. Hva han drev med her er ukjent, men det vites at han forsøkte å overta kroppen til Itachi Uchiha for slik å få Sharingan, en mystisk tilstand ved en persons øyepupiller som er knyttet til Uchiha-klanen. Han mislyktes med sitt forsett og Itachi hogde av ham den ene hånden hans, den han bar sin «Akatsuki-ring» på. Etter dette forlot Orochimaru organisasjonen, men ringen tok han seg med, og det er muligens derfor Akatsuki stadig har forsøkt å fange ham siden da. Orochimaru grunnla senere sin egen ninjalandsby, Otogakure, som er fylt med ninjaer lojale til ham. Orochimaru har også bygd flere hemmelige baser i Naruto-verdenen som han veksler mellom hver uke. Han bærer alltid med seg den avhogde hånden sin, og Akatsuki-ringen sitter fremdeles på den ene fingeren.
Forsvarets høgskole
Høgskolens mediegruppe
Forsvarets høgskoles mediegruppe består av offiserer som bistår media og andre med militærfaglige analyser, kommentarer og vurderinger rundt bruk av militærmakt, militære operasjoner og internasjonale konflikter ved internasjonale kriser, konflikter og kriger.
Kvantemekanikk
Kvantemekanikk er en teori i fysikken som beskriver og forklarer egenskapene til atomer, elementærpartikler og kreftene mellom dem. Den gir dermed en forståelse av hvordan materien er oppbygd og danner dermed grunnlaget for all kjemi. Samtidig kan teorien gi en forståelse av forholdene fra det innerste av atomkjerner til de første brøkdeler av et sekund etter Big Bang. På grunn av sine mange forskjellige anvendelser blir den også mer generelt omtalt som kvantefysikk.
Forsvarets høgskole
Publikasjoner
Høgskolen utgir tidsskriftene IFS Insights, Necesse, Concept Paper Series og Luftkrigsskolens tidsskrift.
Orochimaru
Evner
I kraft av å være en av «de tre legendariske ninjaer» og tidligere medlem av Akatsuki, er Orochimaru kjent som en meget begavet ninja. Selv om han kun har vist å kunne et begrenset antall jutsu-teknikker har hans ferd for å tilegne seg alle ekisterende teknikker gitt ham et bredt spekter av ferdigheter. Siden han forlot Konoha har han gjort mange forandringer på kroppen sin. Som resultat av dette er hans naturlige form en gigantisk hvit slange, bestående av mange mindre slanger. Denne formen gir ham evnen til å strekke en hvilken som helst kroppsdel ut til ekstreme lengder, regenere alle sår han blir påført og ellers bruke slangene han består av som angrepsvåpen. Hans søken etter udødelighet har også funnet sin kulminasjon i denne formen; Orochimaru kan overføre seg selv til en ny kropp hvert tredje år og kan dermed unnslippe aldringsprosessen.
Kvantemekanikk
I motsetning til klassisk fysikk hvor materien er bygget opp av diskrete punktpartikler som beveger seg deterministisk ifølge Newtons lover og elektromagnetisk stråling er bølger som befinner seg overalt og beskrives ved Maxwells ligninger, vil partikler i kvantemekanikken også ha bølgeegenskaper og stråling ha partikkelegenskaper. Det ble først påvist av Max Planck gjennom hans studier av sort stråling i 1900 og benyttet av Albert Einstein i 1905 til å forklare den fotoelektriske effekten. Den viser at lys består av partikkellignende kvant eller fotoner.
Orochimaru
Evner
Orochimaru fryder seg over uenighet og rastløshet og kjeder seg når ingen av elementene er til stede. Noen (blant andre Ibiki Morino) har hevdet å ha blitt forferdet ved synet av Orochimaru allerede da han var barn, idet han skal ha vært som et uhyre i menneskeham. Til tross for dette har Orochimaru en egen evne til å vinne ellers fortvilte personer over på sin side. Noen av sine mektigste undersåtter brennmerker han med et forbannet segl som bryter ned kroppene deres og deres frie vilje i bytte mot makt. Mens mange av hans undersåtter respekterer og beundrer ham gjelder ikke det samme tilbake. Orochimaru behandler dem som regel som bønder i et sjakkspill, hvor det eneste som betyr noe er deres evne til å fremme hans interesser.
Kvantemekanikk
Bølgeegenskapene til partikler ble forslått i 1923 av Louis de Broglie og formalisert med bølgeligningen til Erwin Schrödinger i 1926. En diskret, algebraisk og ekvivalent formulering av denne nye kvantemekanikken var funnet av Werner Heisenberg året før og kalles vanligvis for matrisemekanikk. Fellesbetegnelsen kvantemekanikk var innført av Max Born allerede i 1924.
Orochimaru
Evner
Akatsuki
Kvantemekanikk
En enhetlig beskrivelse av både partikler og stråling ble etablert i årene som fulgte og omtales som kvantefeltteori. For hver partikkeltype eller form av stråling finnes det tilsvarende, kontinuerlige felt som eksisterer overalt og er beskrevet ved klassiske bølgeligninger. Når de kvantiseres, vil kvantene være diskrete partikler som for eksempel  fotoner, elektroner eller kvarker. Da disse feltteoriene kan formuleres i overenstemmelse med Einsteins spesielle relativitetsteori, vil de automatisk også beskrive de tilsvarende antipartikler. Det ble først vist av Paul Dirac i 1928 og markerer avslutningen på kvantemekanikkens etableringsfase.
Storparten av fundamental forskning i fysikk og kjemi i dag kan sies å være nye anvendelser av kvantemekanikk. Den har hatt stor betydning for den teknologiske utvikling da all moderne elektronikk og utvikling av nye, syntetiske material er basert på dens prinsipper. Det samme kan man si om superledning og dagens utvikling av nye kvantedatamaskiner.
Plancks kvant
Ved inngangen til 1900-tallet var Maxwells teori for elektromagnetisk stråling generelt akseptert. Selv om den ikke kunne gi noen forklaring på diskrete linjespekter i lys fra forskjellige substanser eller alle egenskapene ved varmestråling, mente de fleste at dette ikke var et problem ved den elektromagnetiske teorien, men hadde sin grunn i en manglende forståelse av materiens oppbygning. Man visste at atomene inneholdt elektroner etter at de var oppdaget av J.J. Thomson i 1897 og den forklaring Hendrik Lorentz på samme tid hadde gitt av den normale Zeeman-effekten.
Begynnelsen til det som senere fikk navnet kvantemekanikk, ble skapt av Max Planck på slutten av året 1900. For å forklare nye målinger av energien i varmestråling ved enda lengre bølgelengder enn tidligere, måtte han anta at atomene i veggene som omsluttet strålingen, absorberer og emmiterer denne i diskrete porsjoner som han ga navnet kvant. For stråling med frekvens ν, er energien til et slikt kvant gitt ved formelen
hvor konstanten h som han måtte innføre, siden er blitt omtalt som Plancks konstant. Den opptrer i alle forbindelser der kvantemekanikken er gjeldende. Selv om vekselvirkningen med materien skjer på denne diskrete måten, mente Planck at selve strålingen fortsatt måtte betraktes som kontinuerlige bølger styrt av Maxwells ligninger.
Einsteins foton
Vekselvirkningen mellom lys og materie kommer direkte til uttrykk i den fotoelektriske effekten hvor elektron blir slått ut av metalliske overflater ved absorpsjon av ultraviolett lys. Dette fenomenet ga Einstein i 1905 en radikal forklaring ved å videreføre Plancks antagelse om diskrete energikvant i en slik prosess. Han viste ved termodynamiske argument at Plancks strålingslov kan forstås på en måte der energien i strålingen er fordelt i rommet på en diskontinuerlig måte. Mer presist, med hans egne ord består den av
Videre betraktninger av emisjon og absorpsjon av lys basert på statistisk mekanikk førte Einstein i 1909 til å konkludere med at et foton med bølgelengde λ = c /ν  har impuls
De er derfor masseløse partikler som følger fra hans spesiell relativitetsteori da
Samme år viste han ved lignende betraktninger at fluktuasjoner i energien til varmestrålingen består av to ledd som viser at den kan beskrives som en gass av partikler som samtidig har både egenskaper som klassiske partikler og bølger. Dette var første uttrykk for bølge-partikkel dualisme som i kvantemekanikken også gjelder for massive partikler.
I en serie med forelesninger i nyere tid har Richard Feynman sagt at lys ganske enkelt består av fotoner. Den konklusjonen er han kommet frem til ved å betrakte lys som sendes mot en flate som består av veldig små fotoceller. Når lysintensiteten blir tilstrekkelig lav, vil disse tennes én og én og ikke flere samtidig. Det viser at energien i strålingen befinner seg i små, lokaliserte pakker. Hvert slikt masseløst foton er en partikkel bortsett fra at den beveger seg ifølge kvantemekanikkens lover istedenfor klassisk mekanikk. Det forklarer at lys som inneholder mange fotoner, kan fremvise de klassiske bølgefenomenene som interferens og diffraksjon.
Atommodeller
To år etter at Ernest Rutherford oppdaget at hvert atom har en kjerne som inneholder storparten av dets masse og er mye mindre enn dets størrelse, kunne Niels Bohr i 1913 forklare de diskrete frekvensene i lyset fra hydrogenatomet ved bruk av sin atommodell. Denne la også grunnlaget for en forståelse av mer kompliserte atom.
Modellen var basert på to radikale antagelser:
2) Dreieimpulsen L = mrv  til elektronet i en bane med radius r  og hastighet v  kan bare ta diskrete verdier
hvor kvantetallet n kun kan ta diskrete verdier n = 1, 2, 3 og så videre.
I tillegg gjorde han bruk av Plancks oppdagelse om emisjon og absorpsjon av lys i diskrete kvant. For atomet betyr det at ved elektronets overgang fra en bane med energi E  til en annen bane med energi E' , sendes det ut et foton med frekvens ν som er bestemt ved betingelsen
Allerede i 1914 viste Franck-Hertz eksperimentet at atomene inneholder slike diskrete energitilstander.
Bohr-Sommerfelds kvantisering
Elektronet i hydrogenatomet blir holdt på plass ved den elektriske Coulomb-kraften fra atomkjernen på samme måte som planetenes gang er styrt av tyngdekraften fra Solen. Begge disse krefter varierer på samme måte med avstanden slik at også et elektron burde kunne bevege seg i en ellipsebane på tilsvarende måte som en planet ifølge Keplers lover.
Arnold Sommerfeld foreslo i 1916 å inkludere slike ellipsebaner blandt de stasjonære banene for elektronet i H-atomet. Han ble nødt til å innføre en mer generell kvantisering av disse banene basert på kanoniske impulser i analytisk mekanikk. For hver koordinat qi som beskriver en partikkels posisjon, finnes det en tilsvarende konjugert impuls pi. Sommerfeld antok at disse kunne bare ta diskrete verdier gitt ved integralbetingelsen
hvor ni er heltallige kvantetall. For en sirkulær bane i planet gitt ved en asimutal vinkel φ som varierer fra 0 til 2π , er den konjugerte impulsen dreieimpulsen L. I dette spesielle tilfellet gir betingelsen dermed 2π L = nh  som er i overensstemmelse med hva Bohr hadde antatt. Disse mer generelle kvantebetingelsene blir derfor omtalt som Bohr-Sommerfeld-kvantisering.
Når ett elektron beveger seg i tre dimensjoner omkring atomkjernen, vil det i denne atommodellen til Sommerfeld nå beskrives ved tre kvantetall. De benevnes vanligvis n, k og m  hvor energien til de stasjonære banene er gitt ved «hovedkvantetallet» n  på samme måte som i Bohrs modell. Det «asimultale kvantetallet» bestemmer dreieimpulsen til disse banene og tar verdiene k  = 1, 2, 3, .., n  avhengig av hvor ellipseformet banen er. Til slutt avgjør det «magnetiske kvantetallet» m  ellipsebanens orientering i rommet.
Hastigheten til elektronene i et atom har en størrelsesorden som er prosenter av lyshastigheten. Derfor vil effekter fra spesiell relativitetsteori tas med i en nøyaktig beskrivelse av deres bevegelse. Det kan gjøres ved denne mer generelle kvantiseringen, og Sommerfeld lyktes å forklare på denne måten en del av den observerte finstrukturen i spektra til flere atomer.
Detaljert forståelse av egenskapene til atomer med mange elektroner ble langsomt etablert spesielt ved studier av den karakteristiske røntgenstrålingen fra tyngre atomer og fra Zeeman-effekten til atomer i ytre magnetfelt. Det gjorde det klart at denne halvklassiske kvantefysikken måtte erstattes av en ny kvantemekanikk.
Heisenbergs matrisemekanikk
Etter sitt samarbeid med Hendrik Kramers i 1924-25 ved Bohrs institutt i Københavni  for å forstå opptisk dispersjon, var Heisenberg kommet frem at det ville være nytteløst å avdekke egenskapene til atomer ved detaljerte beskrivelser av deres klassiske baner. Man måtte i stedet konsentrere seg om deres spektrallinjer med målbare frekvenser og intensiteter. Frekvensen til fotonet som sendes ut ved en overgang mellom to tilstander m  og n  måtte være gitt ved Bohrs formel
Likedan måtte intensiteten være gitt ved nye, dynamiske størrelser xmn  som erstatter koordinatene til elektronene som foretok en slik overgang. De er i alminnelighet komplekse tall som må oppfylle . På samme måte må den klassiske impulsen p  til en partikkel erstattes med tilsvarende variable pmn. Istedenfor kontinuerlige variable x  og p vil derfor den nye kvantemekanikken inneholde en uendelig mange, diskrete variable.
Max Born påpekte at disse nye variable kunne kombineres på samme måte som gjelder ved matrisemultiplikasjon. Det er derfor naturlig å betrakte xmn  og pmn  som komponenter av matriser \hat{x} og \hat{p}. Generelt vil produktet ikke være likt med   da det ikke er kommutativt. Derimot må disse to variable oppfylle den fysiske betingelsen
når man definerer «kommutatoren» mellom to variable \hat{A} og \hat{B}\; som . Alle observerbare variable eller observable vil beskrives ved slike matriser som må være «hermitiske», det vil si at matriseelementene oppfyller og skrives som  Den hermitisk konjugerte av et produkt bytter om på rekkefølgen av faktorene som sees fra kommutatoren mellom \hat{x} og \hat{p}.
Heisenbergs kvantemekanikk omtales ofte som matrisemekanikk. Han benyttet den selv til å beregne de kvantiserte energiene til en harmonisk oscillator og utarbeidet approksimative resultat for en oscillator med et potensial som ikke er helt harmonisk. Sammen med Born og hans assistent Pascual Jordan ble denne nye formalismen videre utviklet.
Kvantedynamikk
En partikkel i det tredimensjonale rommet har en klassisk posisjonsvektor x = (x1, x2, x3) som kvantemekanisk vil beskrives ved tre matriser som kommuterer med hverandre. Tilsvarende vil impulsen beskrives ved tre kommuterende matriser  Derimot kommuterer ikke koordinatvariable med impulsvaiable, men er gitt ved kommutatoren
Omtrent samtidig med at Born, Heisenberg og Jordan utarbeidet dens konsekvenser, ga Paul Dirac den et fundament basert på klassisk Hamilton-mekanikk. I hans formulering ble ikke de dynamiske variable betraktet som matriser, men abstrakte, ikke-kommuterende objekt som han kalte «q-tall» eller operatorer i motsetning til de klassiske, reelle «c-tall». De fundamentale kommutatorene er da gitt mellom koordinatene \hat{x}_a og deres kanonisk konjugerte impulser \hat{p}_a. En kvantemekanisk kommutator mellom to dynamisk variable og   skal ha samme form som den klassiske Poisson-klammen ved at
hvor høyresiden kan regnes ut på vanlig vis ved derivasjon. Denne sammenhengen mellom kvantemekanikk og klassisk mekanikk er et matematisk uttrykk for Bohrs korrespondanseprinsipp som Heisenberg benyttet på en ganske annen måte i sitt arbeid.
Bevegelsen til en partikkel med masse m  som beveger seg i et potensial V(x) kan nå finnes ved å ta utgangspunkt i den klassiske Hamilton-funksjonen. Kvantemekanisk gir den opphav til Hamilton-operatoren
De har samme form som de klassiske Hamilton-ligningene uttrykt ved Poisson-klammer. En observabel som kommuterer med Hamilton-operatoren, vil forbli konstant under denne dynamiske utviklingen.
Derivasjon av produkt med tidsavhengige observable følger i det enkleste tilfellet fra regelen
Den inverse av operatören \hat{A} skrives som  og er definert ved at   Ved å derivere begge sidene av denne sammenhengen, finner man at
På tilsvarende vis blir  Denne reversering av rekkefølgen skjer også ved hermitsik konjugering av slike produkt.
Når potensialet som partikkelen beveger seg i, kun avhenger av avstanden r  til origo, sies det å være sentralsymmetrisk. Klassisk er denne avstanden gitt ved r 2 = xaxa når man summerer over de to like indeksene. Ved å benytte identiteten finner man nå kommutatoren
Dette kan videreutvikles til å gi som man kan ta som gyldig for alle verdier av n, positive og negative. Generelt har man at
hvor impulsoperatoren virker som derivasjonsoperatoren i en kommutator. Denne formelle ekvivalensen kan forenkle mange praktiske beregninger med disse kvantemekaniske variable.
Kvantisering av dreieimpuls
Når partikkelen har en impuls p, har den samtidig en dreieimpuls om origo. Kvantemekanisk gir det opphav til matrisene Fra definisjonen av vektorproduktet kan man skrive de tre komponentene som  ved bruk av Levi-Civita-symbolet og summerer over de to like indeksene på høyre side.
Ved direkte utregning finner man kommutatoren og den tilsvarende   som er typisk for kommutatoren med alle vektoroperatorer. Kombineres disse to utrykkene, får man  som alternativt kan skrives som
Denne matematiske sammenhengen gir grunnlaget for all kvantisering av spinn hvor man med spinn mener ikke bare orbital dreieimpuls som er benyttet her, men alle sammenhenger hvor man har tre variable som oppfyller Da slike spinnmatriser ikke kommuterer med hverandre, kan de ikke diagonaliseres samtidig. Men da kommutatoren mellom én av dem og det totale spinnet er null, kan egenverdiene til disse to bestemmes. Man finner da
hvor kvantetallet s kan ta verdiene 0, 1/2, 1, 3/2, 2 og så videre. Kvantemekanisk er derfor spinn alltid kvantisert og kan generelt ta halvtallige verdier. For vanlig, orbital dreieimpuls opptrer bare heltallige verdier.
da Levi-Civita-symbolet er antisymmetrisk i alle sine indekser. I tillegg er
av samme grunn. Dermed er kommutatoren med Hamilton-operatoren og den kvantiserte dreieimpulsen forblir konstant.
Vanlig vektoranalyse kan opplagt ikke uten videre benyttes for slike ikke-kommuterende variable. For eksempel finner man fra den fundamentale kommutatoren at
For en partikkel i et generelt potensial finnes det derfor ingen enkel måte å beregne de kvantemekaniske egenskapene i denne formuleringen av teorien.
Hydrogenatomet
Den nye kvantemekanikken ville ikke ble akseptert før den kunne forklare linjespektret til hydrogen minst like godt som i Bohrs atommodell. Allerede høsten 1925 lyktes Wolfgang Pauli med det ved å gjøre bruk av den spesielle Runge-Lenz-vektoren. Den opptrer i topartikkelsystem som blir holdt sammen av et Coulomb-potensial på formen V(r ) = -k/r  hvor k er en konstant avhengig av de elektriske ladningene til partiklene. Hamilton-operatoren for hydrogenatomet er derfor
På samme måte som den bevarte dreieimpulsen \mathbf{L} blir en vektoroperator blir Runge-Lenz-vektoren \mathbf{A} en tilsvarende vektoroperator Den kan kvantiseres på lignende måte som dreieimpulsen ved å gjøre bruk av de nye kommutatorene og Energien til atomet kan  dermed finnes fra sammenhengen
som er den samme som i klassisk mekanikk når man ser bort fra det siste leddet med Plancks konstant. Dette gir de kvantiserte energinivåene
hvor spinnkvantetallet j = 0, 1/2, 1, 3,2 og så videre. Med er dette i full overensstemmelse med Bohrs resultat der hovedkvantetallet n = 2j + 1 = 1, 2, 3 og så videre.
Teori
Kvantisering vil si begrensing av hvilke verdier en størrelse kan ha og de mulige verdiene er gitt av et kvantetall, som ofte er et heltall, men ikke trenger å være det. Med en tilstand menes alle egenskaper en partikkel har til enhver tid og tilstander er ofte formulert som en liste med kvantetall. I et atom kommer kvantisering som resultat av at elektronene er bundet av et potensial fra atomkjernen. Avstanden mellom energinivåene blir mindre jo større område en partikkel kan bevege seg på. For store systemer, for eksempel over 100 nm, er avstanden mellom energinivåene så liten at klassisk fysikk igjen er en god beskrivelse.
Heisenbergs uskarphetsrelasjon sier at noen kvantemekaniske variabler avhenger gjensidig av hverandre, slik at hvis den ene bestemmes skarpt (presist) blir den andre uskarp (omtrentlig). Uskarpheten har en nær sammenheng med bølge-partikkel-dualiteten, siden en må velge i hvilken grad en skal se på partikkelegenskaper, eller bølgeegenskaper. Denne uskarpheten er en fundamental bit av kvantemekanikken og kan ikke fjernes på noen måte. Eksempler på variable som følger Heisenbergs uskarphetsrelasjon er posisjon og impuls eller energi og tid.
Spinn er en fundamental egenskap ved alle kvantemekaniske partikler. Spinnet gir de statistiske egenskapene til partiklene, det vil si hvordan partikler oppfører seg sammen med andre partikler. Det finnes to typer oppførsel, Fermioner med halvtallig spinn og Bosoner med heltallig spinn. Bosoner, for eksempel fotoner, er sosiale partikler som tillater andre partikler å være i samme tilstand som dem selv. Fermioner, for eksempel elektroner og protoner, er asosiale partikler som adlyder Pauliprinsippet. Pauliprinsippet sier at to Fermioner ikke kan okkupere samme tilstand. Det periodiske system er et resultat av dette prinsippet, siden elektroner blir nødt til å spre seg over ulike tilstander i et atom med mange elektroner.
Schrödingerteori formulerer kvantemekanikken ved hjelp av en bølgefunksjon, som inneholder tilstanden til en partikkel. Kvadratet av bølgefunksjonen gir sannsynligheten for at en partikkel er på et gitt sted til en gitt tid og beskriver både bølge- og partikkelegenskaper. Alle felter, inkludert selve bølgefunksjonen, er i Schrödingerteorien klassiske, kontinuerlige, funksjoner, mens tilstandene, slik som posisjon og energi er kvantisert.
Men det manglet en beskrivelse av mangepartikkelsystemer. For i virkelige systemer er det ikke bare ett elektron, men myriader av dem, som alle vekselvirker med hverandre gjennom Coulombkraften. Det neste målet bestod derfor i å komme frem til en kvantemekanisk mangepartikkelteori. Det viste seg da at Diracligningen dannet et ypperlig utgangspunkt for nettopp dette. Men man måtte bare ikke nøye seg med teorien slik den stod: teorien måtte kvantiseres en gang til. Dette førte til den beryktede annenkvantiseringen.
I praksis betydde dette at man måtte gå bort fra Schrödingers enkle tankegang om en enkel bølgefunksjon \Psi som en funksjon av rom- og tidskoordinater og istedenfor betrakte størrelsen \Psi som en operator som inneholder muligheten til å skape og destruere partikler i et punkt (x,y,z) ved tiden t. Schrödinger-bølgefunksjon må altså erstattes av en bølgeoperator, noe som er et langt mer abstrakt begrep enn den nå, sett med litt etterpåklokskap, så enfoldige bølgefunksjon à la Schrödinger. En slik bølgeoperator \Psi betraktet som en funksjon av x, y, z og t, kaller man idag gjerne et kvantefelt Det siste og dermed avgjørende skritt i kvanteteoriens utviklingshistorie, består dermed i at kvantefeltene entrer scenen. Og dermed også kvantefeltteorien som er det siste og avgjørende skritt i kvantemekanikkens utvikling.
46 Hestia
46 Hestia er en hovedbelteasteroide. Den er navneopphavet til asteroidefamilien Hestia. Den ble oppdaga den 16. august 1857 av Norman Robert Pogson fra Radcliffe Observatory i Oxford. Den er oppkalt etter den greske gudinnen Hestia.
Kvantemekanikk
Teori
Merk også:
Teorien for de elektrosvake vekselvirkninger, samt teorien for de sterke vekselvirkningene og dermed også standardmodellen, er alle kvantefeltteorier.
Noen kjente kvantefysikere er Max Planck, Erwin Schrödinger, Werner Heisenberg, Albert Einstein, Niels Bohr, Wolfgang Pauli, John von Neumann, Max Born og Paul Dirac.
Diracs formulering
Kvantemekanikken baserer seg på fire grunnleggende postulater:
Anvendelsesområder
Kvantemekanikken i vid forstand er ikke én enkelt teori, men en klasse av teorier som opererer på ulike lengde- og energiskalaer. Disse teoriene er i et hierarki, hvor egenskapene til en teori kan utledes fra en underliggende teori. Den mest fundamentale teorien som eksisterer i dag, standardmodellen, beskriver elementærpartikler, slik som elektroner og kvarker, men selv denne teorien antas å ha teorier under seg. Strengteorier og andre multidimensjonale teorier har lenge vært kandidater, men disse mangler fortsatt eksperimentell støtte.
Alle systemer under 10 nm må som regel beskrives kvantemekanisk, men lengdeskalaen avhenger av temperatur, og ned mot det absolutte nullpunktet blir kvanteeffekter viktige, selv på store systemer. Dette kalles makroskopiske kvantesystemer, slik som kvantisert Hall-effekt. Supraledning, superfluiditet og Bose-Einstein-kondensasjon kommer også inn under makroskopiske kvantesystemer.
Vekselvirkning mellom stråling og materie har helt siden starten vært sentralt i kvantemekanikken. Strålingsspekteret fra solen ble forklart av Max Planck i 1900 og den fotoelektriske effekten av Albert Einstein i 1905. Bohrs atommodell er sentral i kvantemekanikken, og den sier at atomer har en positivt ladd kjerne med negativt ladde elektroner rundt. Elektronenes energi er kvantisert, det vil si at de bare kan ha visse spesielle verdier.
Kvantemekanikk er også sentralt i å forstå elektriske egenskaper til metaller og halvledere. Klassiske elektroner ville ha vanskelighet med å bevege seg i et krystallgitter og metaller ville ikke lede strøm. Kvantemekaniske elektroner kan bevege seg som bølger og går faktisk uten motstand i et ideelt gitter (Bloch-bølger). All motstand i en leder er derfor på grunn av gitterfeil, det vil si atomer er av feil type eller på feil plass, og termiske gitterbevegelser. Egenskapene til halvledere forstås ved at elektronene i utgangspunktet er bundet til atomene, men kan frigjøres og bevege seg omkring.
Målingsteori
Et av de områdene der kvantemekanikken har hatt størst betydning utenfor fysikerkretser er målingsteori. Kort fortalt postulerer kvantemekanikken at man ikke kan adskille personen som foretar en måling fra det som blir målt. Det betyr ofte at man vil endre en partikkels tilstand når man måler den.
Stern-Gerlach-eksperimentet
For å forstå spinns bisarre egenskaper helt kan man tenke seg tre Stern-Gerlach-apparater (S-G) satt etter hverandre. For hvert apparat deler strålen seg i to, og kun den ene fortsetter videre til neste apparat. Det første S-G virker langs z-aksen og deler strålen i to, z+ og z-, hvilket betyr at de henholdsvis har spinn opp og spinn ned. Den ene strålen (z+) fortsetter nå inn i det neste S-G, som virker langs x-aksen. Strålen deles igjen i to, men denne gangen er det etter spinn i x-aksens retning: x+ og x- (vi kan kalle det henholdsvis spinn høyre og spinn venstre). Til sist fortsetter kun x+ inn i det siste S-G, som igjen virker langs z-aksen. Overraskende nok kommer det igjen to stråler ut av det siste S-G, som igjen er oppdelt etter spinn opp og spinn ned.
Schrödingers katt
Et av de mest kjente paradokser innenfor den moderne fysikken handler om Schrödingers katt. Det er et tankeeksperiment som Erwin Schrödinger fremsatte i 1935. Man forestiller seg at man har en lukket kasse med en katt, et radioaktivt materiale, en geigerteller og en beholder med giftgass. Geigertelleren er forbundet med giftgasbeholderen på en slik måte at hvis den gir utslag så sendes giftgassen ut. Innenfor et gitt tidsintervall er det altså en viss sannsynlighet for at der skjer et henfald i det radioaktive materiale så katten drepes. Men hvorvidt katten er levende eller død vil man ikke kunne avgjøre før man åpner kassen, og dermed kan man betrakte katten som værende i en superposisjon mellom levende og død.
Schrödinger-ligningen
Den utvilsomt viktigste ligningen innenfor kvantemekanikken er Schrödinger-ligningen. For én partikkel antar ligningen formen
hvor m er partikkelens masse, \mathbf{r} er stedvektor for partikkelen og \hbar er Plancks konstant dividert med 2π. Ligningen uttrykker energibevarelse for et kvantemekanisk system - første ledd på venstre side er det kvantemekaniske uttrykket for kinetisk energi, det andre leddet er den potensielle energien, og høyre side angir den samlede energien for systemet. Schrödingerligningen er en differensialligning der løsninger er funksjoner. Man kan bruke den til å finne bølgefunksjoner \Psi som er løsninger til et gitt potensial.
Operation Flashpoint
Operation Flashpoint: Cold War Crisis (Populært Operation Flashpoint, OFP eller OPF) er et førstepersonsskytespill utviklet av Bohemia Interactive Studio, utgitt til Windows sommeren 2001. Spillet regnes som en svært realistisk krigssimulator. OFP har både en kampanje som tar spilleren til kamper mellom USA og Sovjetunionen på noen øyer i 1985, muligheter for internettspilling, og et innebygd program brukeren kan lage egne oppdrag med.
Kvantemekanikk
Schrödinger-ligningen
Ligningen finnes også i en tidsuavhengig utgave, hvor man kan finne stasjonære tilstander (eller bundne tilstander) som ikke endrer seg over tid. Slike tilstander er blant annet elektroner som er bundet til en atomkjerne, eller andre partikler som på andre måter er fanget i et elektrisk felt. I den tidsuavhengige utgaven erstattes energioperatoren på høyre side med den samlede energien for systemet E og de tidsuavhengige løsningene betegnes ofte med en liten psi.
Operation Flashpoint
Andre spill
Operation Flashpoint: Elite er en Xbox-versjon av OFP som ble gitt ut i 2005.
Kvantemekanikk
Schrödinger-ligningen
Ligningen er ikke-relativistisk, dvs. den gjelder kun for partikler hvis hastighet ikke er sammenlignbare med lysets hastighet (299,792,458 m/s). For relativistiske partikler må man bruke den mer avanserte Dirac-ligningen eller kvantefeltteorien.
Dirac-ligningen
Dirac-ligningen er en fusjon mellom Schrödinger-ligningen og den spesielle relativitetsteorien. Ligningen er
hvor m er partikkelens masse, \mathbf{r} er stedvektor for partikkelen, c er lysets hastighet og \hbar er Plancks konstant. \beta er en 4x4 matrise og består av 3 forskjellige 4x4 matriser - en for hver dimensjon. I denne modellen er \psi ikke bare en funksjon, men en «spinorfunksjon» med fire komponenter.
Nansen Cognac
Nansen er et konjakkmerke.
Operation Flashpoint
Andre spill
Armed Assault er en oppfølger til Operation Flashpoint som ble utgitt i tredje kvartal av 2006. Selv om Bohemia Interactive har utviklet begge spillene måtte de endre navn da Codemasters eier navnerettighetene til Operation Flashpoint.
Kvantemekanikk
Dirac-ligningen
En av de ting som Dirac-ligningen kan forklare er betydningen av spinn. Spinn inngår ikke i Schrödinger-ligningen, men i Dirac-ligningen dukker det opp som en konsekvens av møtet mellom kvantemekanikk og relativitetsteori. Dirac-ligningen kan forklare ting som finstruktur i atomspektre, men kommer til kort ved for eksempel det gyromagnetiske spinnforholdet g_s. Diracs teori forutsier verdien av g_s til å være presis 2, men målinger viser at den er litt høyere enn 2. Dette kan forklares innenfor kvantefeltteori.
Nansen Cognac
Konjakken produseres av konjakkhuset H. Mounier og importeres av Eurowine AS, som også eier varemerket Nansen Cognac. Merket ble etablert i 2001, og er oppkalt etter polfareren Fridtjof Nansen.
Kvantemekanikk
Heisenbergs usikkerhetsrelasjoner
Heisenbergs usikkerhetsrelasjoner er et sett ulikheter som er av stor betydning innenfor kvantemekanikken. De uttrykker fundamentale grenser for hvor presise målinger det er mulig å oppnå på samme tid. Mest berømt er ulikheten
som uttrykker at man ikke kan vite en partikkels posisjon og impuls uendelig presist på samme tid fordi de to størrelsene er konjugerte variabler. Dette skal ikke ses som en begrensning ved måleutstyret, men en fundamental egenskap ved naturen. Det finnes tilsvarende relasjoner mellom andre variabler.
Matematisk kan usikkerhetsprinsippet bevises med Fourier-analyse.
Perturbasjonsteori
Én av Schrödingerligningens store ulemper er at den kun kan løses eksakt for noen ganske enkle tilfeller. F.eks. kan man ikke finne analytiske bundne tilstander for andre atomer enn hydrogen. Man er derfor nødt til å gjøre forskjellige forenklinger av de kvantemekaniske problemene for å kunne løse dem. Et av de viktigste verktøyene til dette er perturbasjonsteori.
Selv om Schrödingerligningen ikke kan løses eksakt har den en fordel i at den er lineær. Det betyr at en liten endring (perturbasjon) i potensialet U vil gi en liten endring i bølgefunksjonen og dens energi. Dermed kan man lage tilnærmede løsninger til avanserte problemer ut fra simple problemer som man kan løse eksakt.
Nansen Cognac
De utviklet først XO og VS, senere VSOP også. Etter forespørsel fra forsvaret ble det i 2007 laget en egen limited edition av Fridtjof Nansen Cognac XO til forsvarets båt KNM «Fridtjof Nansen». Ingen av disse er tilsatt karamell.
I 2010 ble de relansert med nytt design, men konjakken er uforandret siden 2001.
Edil Rosenqvist
Rosenqvist vant en olympisk sølvmedalje i bryting under OL 1920 i Antwerpen. Han kom på andreplass i klassen lett tungvekt, opp til 82,5 kg i gresk-romersk stil. I kampen om sølvmedaljen beseiret han danske Johannes Eriksen.
Fire år senere, under Sommer-OL 1924 i Paris vant han sin andre olympiske sølvmedalje i bryting. Han kom på andreplass i den tyngste vektklassen, tungvekt, i gresk-romersk stil, bak Henri Deglane fra Frankrike.
Scooter Libby
I. Lewis «Scooter» Libby jr. (født 22. august 1950) er en amerikansk jurist og tidligere høytstående tjenestemann i Det hvite hus. Han var stabssjef for den amerikanske visepresidenten Dick Cheney, samt visepresidentens rådgiver for sikkerhetssaker og assistent for den amerikanske presidenten George W. Bush i nasjonale sikkerhetssaker. I denne rollen var han involvert i nesten alle større beslutninger foretatt av Bush-regjeringen, og spilte en nøkkelrolle i arbeidet til Det hvite hus i å bygge opp påstandene om Iraks besittelse av masseødeleggelsesvåpen før invasjonen av Irak i 2003.
Inger Lindstrøm
Inger Agnete Lindstrøm (født 14. september 1922, død 7. juli 2012) var en norsk maler og kunstner.
Hun var bosatt i Sandviken i Bergenhus bydel, og der bodde hun siden hun ble født, med unntak av noen få år da hun bodde i Sverige. Hun var en kunstinteressert maler som solgte malerier privat, og hun hadde en rekke utstillinger i Norge. Dessuten hadde hun god kontakt med andre malere, både i Norge og i utlandet. Hun var mest aktiv i årene 1941 – 2008.
Scooter Libby
Libby ble dømt til 30 måneders ubetinget fengsel, to års prøvetid, samt en bot på 250,000 dollar. 2. juli 2007 omgjorde president Bush straffen, slik at Libby slipper å sone i fengsel. Prøvetiden og boten står fortsatt ved like. Libby er den første ansatte i Det hvite hus på 130 år som har blitt anklaget av en føderal domstol mens han var i embedet.
Fylkesvei 5412
Fylkesveg 5412 går mellom Steinsland og Modalstunnelen i Modalen kommune.
Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 345 (Hordaland).
The Traveling Wilburys Collection
The Traveling Wilburys Collection er en samleboks fra 2007 som inneholder albumene Traveling Wilburys Vol. 1 og Traveling Wilburys Vol. 3 av Traveling Wilburys, en DVD med musikkvideoene deres og en dokumentarfilm om gruppen. Samlingen ble gitt ut 12. juni 2007 av Rhino Entertainment, i samarbeid med Wilbury Records. Albumet ble nummer 1 på listene i mange land.
Disk 1: Traveling Wilburys Vol. 1
Alle sanger skrevet av the Traveling Wilburys.
Disk 3: Traveling Wilburys Vol. 3
Alle sanger skrevet av the Traveling Wilburys, unntatt hvor annet er oppgitt.
Henning Sommerro
Henning Sommerro (født 3. mai 1952 i Surnadal) er en norsk komponist, musiker, sanger og professor ved Norges teknisk-naturvitenskapelige universitet (NTNU).
The Traveling Wilburys Collection
Vinylversjon sporliste
Vinylversjonen inneholder Vol. 1 og Vol. 3, pluss en bonus 12":
Formater
Settet er tilgjengelig i fire forskjellige formater.:
Lister
Selv om de originale albumene var en stor suksess, så ble denne gjenutgivelsen en større. Den toppet raskt UK Albums Chart, Australias ARIA Charts, Irlands albumliste, New Zealands albumliste, Apples iTunes og Amazons bestillings- og salgsliste. Den første uken ble det solgt 110 000 kopier. I USA kom den på 9.-plass på Billboards Billboard 200 albumliste, og slo rekorden til Nirvanas boks With the Lights Out for den høyeste plasseringen av en samleboks. Over 1 827 000 kopier har blitt solgt over hele verden, noe som tilsvarer ca. 5,8 millioner plater totalt.