cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
New Zealand under første verdenskrig
Vestfronten
I Frankrike tok New Zealand Division først del i slaget ved Somme. Den tok del i den britiske fjerde armés fremrykning 15. september. Da newzealenderne ble avløst 4. oktober hadde de rykket fire kilometer fremover og tatt åtte kilometer med fiendtlig frontlinje. 7 048 hadde gått tapt, deriblant 1 560 døde. I juni 1917 utmerket newzealenderne seg i stormingen av Messineshøyden og erobringen av landsbyen Messines. Under kampene ved Passchendaele i oktober tapte newzealenderne 850 mann for kun 500 meter erobret terreng. Det er fremdeles den verste katastrofen i New Zealands historie målt i menneskeliv.
Divisjonen besto nå av fire brigader, noe som gjorde den til den største på vestfronten. Det var ikke før den tyske våroffensiven i 1918 at de newzealandske styrkene ble brukt i en større trefning. Senere det samme året utmerket de seg under den allierte offensiven (Canadas hundre dager).
I deres siste krigshandling i krigen erobret de newzealandske styrkene den gamle festningsbyen Le Quesnoy i et vågalt angrep 4. november 1918. Denne dagen ble divisjonens mest suksessfulle i hele deres tid på vestfronten, de rykket frem østover og avanserte ti kilometer og tok 60 feltartillerikanoner og 2 000 tyske soldater til fange. Byen lå på en strategisk posisjon i nordøstlige Frankrike og hadde blitt holdt av tyskerne siden 1914.
Andre frontavsnitt
New Zealand bidro også til krigen til sjøs. Rett etter krigsutbruddet ble krysseren HMS «Philomel» lånt fra Storbritannia til New Zealand som et treningsskip. Skipet eskorterte, sammen med to Royal Navy kryssere, styrkene som skulle okkupere tysk Samoa. Senere eskorterte disse tre skipene NZEF til Egypt. Fra januar 1915 patuljerte Philomel İskenderungulfen i det østlige middelhavet, her tok hun del i flere landingsoperasjoner og tapte tre av mannskapet, den ene ble den første newzealander som ble drept i kamp under første verdenskrig. Hun tok også del i forsvaret av Suezkanalen og operasjoner i Adengulfen og Persiabukta. Selv om den ble reparert fra tid til annen på Malta eller i Bombay ble det klart at skipet var for gammelt og i mars 1917 ble hun sendt hjem til Wellington. I juni 1917 begynte et tysk skip å legge miner utenfor kysten av New Zealand som forårsaket tap i handelsflåten. To fisketrålere «Nora Niven» og «Simplon» ble utrustet som minesveipere og utførte minesveip i farvannene rundt New Zealand. New Zealand hadde ikke eget luftforsvar, men i løpet av krigen tjenestegjorde flere hundre newzealandere i Royal Flying Corps, Royal Naval Air Service og Royal Air Force.
Salem (Baden)
Salem er en kommune med 11 152 innbyggere ved Bodensjøen i Baden.
Området var befolket minst siden bronsealderen. Fra det 3. århundret grunnla alemannere og senere også frankere flere landsbyer, deriblant den lille bosetningen Salemanneswilare.
Her grunnla i år 1138 cistercienserordenen et kloster som fikk det bibelske navnet Salem. Salem kloster ble etter kort tid opphøyet til riksabbedi, og oppnådde i 1178 enda større uavhengighet, da pave Alexander III stilte det direkte under Den hellige stol. Klosteret ble usedvanlig velstående og mektig og fikk stor betydning i regionen.
Klosteret ble oppløst med sekulariseringen under Napoleonskrigen i 1803, da territoriet falt til markgrevskapet Baden. Landsbyen, som den gang fremdeles het Salmannsweiler, tok over klosterets navn (som dermed ironisk nok overlevde sekulariseringen).
Live (Motörhead)
Live er et uoffisielt konsertalbum av heavy metal-bandet Motörhead.
Klaseormedrue
Klaseormedrue (Actaea racemosa, tidligere Cimicifuga racemosa) er en plante i soleiefamilien.
Medisinsk bruk
Klaseormedrue har vært en mye brukt plante innen naturmedisin blant nordamerikanske indianere. Roten til klaseormedrue har vært brukt ved revmatisme men mest blant ved kvinner ved overgangsplager (menopause), premenstruelle plager samt ved menstruasjonssmerter. Inntak av klaseormedrue kan hos noen mennesker gi en østrogenlignende effekt. Derfor bør personer med blant annet brystkreft unngå å bruke klaseormedrue. Andre bivirkninger kan være hodepine, fordøyelsesbesvær, vektøkning, tunghetsfølelse i beina, kramper, utslett, svimmelhet, ømme bryster og underlivsblødning hos kvinner.
Tryllestaver i Harry Potter
I Harry Potter-serien er tryllestaver laget av forskjellige tresorter, med en kraftig magisk kjerne. Det er et par ting man må huske hva angår tryllestaver (Dette gjelder Olivanders tryllestaver, ettersom alle tryllestavmakere har ulik oppskrift):
Både Gygrid og Ronny Wiltersen greier å utføre trylleformler med ødelagte tryllestaver, men resultatene er imidlertid uforutsigbare.
Tryllestavprodusenter
Rundt om i verdenen som blir presentert i romanserien har det vært flere tryllestavprodusenter.
Olivanders
Olivanders ser litt shabby ut, med flassende gullbokstaver over døren og en eneste tryllestav på en blek pute i vinduet. Butikken er liten, støvete og stille, og det føles litt som å være inne i et veldig strengt bibliotek, men istedenfor bøker er hyllene fylt med tusener av små, tynne bokser som er stablet pent opp mot taket. Olivanders ser ut til å dirre av en slags hemmelig magi. Herr Olivander er en elskverdig gammel magiker med brede, bleke, sølvaktige øyne og lange fingre. Herr Olivander kan huske samtlige av tryllestavene han har solgt. Han blir innkalt til Galtvort høyere skole for hekseri og trolldom i Harrys fjerde år (Harry Potter og Ildbegeret) for å overvære veiingen av tryllestavene til Tretrollmannsturneringen. Olivanders butikk i Diagonallmenningen er nå forlatt etter Harry Potter og Halvblodsprinsen.
Gregorovitsj
Gregorovitsj er en magiker fra Øst-Europa, og er produsenten bak Viktor Krumms tryllestav. Han blir av de fleste betraktet som enda bedre i sin profesjon en Olivander selv. Han pensjonerte seg for noen år siden og Viktor Krum var en av de siste som fikk en stav laget av han.
Serrognathus (Eurytrachelus) affinis
Serrognathus affinis (også kjent som Dorcus affinis) er en bille som hører til familien hjortebiller (Lucanidae) i gruppen skarabider (Scarabaeoidea).
Utseende
En middelsstor til stor (hannen ca. 50 millimeter), litt matt, svart, kraftig bygd hjortebille, hannens kjever gjerne nokså rette, kraftige med en innoverrettet tann litt innenfor midten. Kroppen er litt flattrykt, hannens hode er stort for å gi plass til de store kjevene, hunnen har en mer jevnbred kroppsform. Hannenes kjever er ikke sagtakkede (i motsetning til de fleste andre Serrognathus-artene). Hunnen er mindre enn hannen.
Levevis
Larvene utvikler seg i råtne trestammer, hunnene legger egg i døde trestammer med hvitråte.
Utbredelse
Arten er utbredt i Thailand og Vietnam.
Systematisk inndeling
Arten blir ofte plassert i slekten Dorcus.
Hans Mogenssøn
Hans Mogenssøn (også Mogensen, født omkring 1525 i København, død 30. november 1595) var en dansk prest og den tredje lutherske biskopen i Trondheim.
Liv
Han studerte først ved Københavns Universitet, før han fortsatte studiene ved tyske universiteter og i Paris. I 1558 fikk han magistergraden ble samme år professor i København. Kort etter overtok han undervisningen i gresk. I 1567 ble han sogneprest i Stege, og i 1574 i Lyngby i Skåne.
I 1578 ble han utnevnt til assistent for biskop Hans Gaas i Trondheim, men denne døde alt før Mogenssøn nådde frem. Han måtte derfor overta biskopsembetet og ble ordinert i 1579. En sønn av ham, Mogens Hansen, var sogneprest ved Trondheim domkirke.
I tiden som prest oversatte Mogenssøn flere verker til dansk. Han er mest kjent for sin oversettelse av Philippe de Commynes erindringer. Oversettelsen ble utgitt på ny av Poul Nørlund og Kristian Sandfeld 1913–1919.
Antrim
Antrim er en liten by i grevskapet Antrim i Nord-Irland. Den er administrasjonssenter for distriktet Antrim and Newtownabbey. Her ligger Kilroot kraftverk, som er et varmekraftverk og det viktigste og kraftigste i hele Nord-Irland.
I 1649 ble byen brent ned av general Monro. Den motsto angrep fra United Irishmen under det irske opprøret i 1798. Et 27 m høyt, rundt tårn er alt som står igjen av et kloster fra det 10. århundre. Veggene er over en meter tykke, og sammenholdt med datering av tårnet tyder dette på at det ble bygget som et tilfluktssted under vikingangrep.
Misjonæren og forfatteren Alexander Irvine (1863–1941) vokste opp i Antrim. Huset han bodde i ligger i en smal sidegate til hovedgaten, og er merket med en blå plakett.
Chris Eagles
Christopher Eagles (født 19. november 1985) er en engelsk fotballspiller som spiller for Oldham Athletic AFC.
Hans favorittposisjon er høyresiden på midtbanen.
Manchester United
Eagles utviklet seg og kom gjennom ungdomssystemet til Watford. Han forlot klubben da han var 16 år for å slutte seg til Manchester Uniteds ungdomsakademi. Kompensasjonen som United måtte betale til Watford for denne overgangen kom senere til å involvere handelen som gjorde at Danny Webber gikk motsatt vei.
Eagles fikk sin første opptreden for Manchester Uniteds førstelag i ligacupen den 28. oktober 2003 mot Leeds United.
På utlån
Han ble lånt ut til Watford den 21. januar 2005. Her fikk han 13 opptredener og scoret ett mål (mot Gillingham). Eagles ble også lånt ut til Sheffield Wednesday i første halvdel av 2005-06-sesongen. Han scoret sitt første mål for Sheffield Wednesday i lokaloppgjøret mot Leeds. I sin halve sesong i Wednesday scoret Chris 3 mål.
Hestbrinken
Hestbrinken var en krigskirkegård i Saltdal. Den ble etablert etter 2. verdenskrig som felles kirkegård for døde krigsfanger i Saltdal. De døde ble samlet her fra gravplasser ved de mange fangeleirene i kommunen. Gravplassen lå på østsiden av riksveien mellom Rognan og Mo i Rana, ca. 1 km sør for gården Storjord i Saltdal.
Chris Eagles
På utlån
Den 6. januar 2006 ble Eagles igjen lånt ut til Watford. Han fikk sin første opptreden mot Bolton Wanderers i FA Cupen, der laget hans tapte 0-3. Men i hans første ligaopptreden for Watford i denne omgang, scoret han det eneste målet i 1-0-seieren mot Stoke. Den avgjørende scoringen hans i 1-0-seieren borte mot Brighton & Hove Albion FC den 18. februar fra 46 meter (nesten fra midtbanen) – som for øvrig minnet mye om David Beckhams mål for Manchester United mot Wimbledon 10 år tidligere – ble kåret til årets mål i Watford.
Hestbrinken
Krigskirkegården ble planlagt av sognepresten i Saltdal, L.M. Vågdal, som var formann i «Fangegravnemnda i Saltdal 1945». Han laget en detaljert rapport med beskrivelse av anlegget, navnelister over de identifiserte døde, og hvor de først var gravlagt.
Chris Eagles
På utlån
Eagles returnerte til Manchester United igjen i januar 2007, hvor det hovedsakelig ble spill på reservelaget. På grunn av store skadeproblemer utover våren, ble han tatt med på benken i en rekke kamper. 28. april 2007 var det omsider duket for ligadebuten, da Eagles kom inn som innbytter i det 87. minutt i bortekampen mot Everton. Etter kun få minutter på banen, sørget han for å fastsette sluttresultatet til 4-2. 9. mai 2007 fikk han sin første seriekamp fra start, borte mot Chelsea.
Hestbrinken
Under Operasjon Asfalt ble 693 døde flyttet herfra til Tjøtta sovjetiske krigsgravplass, både de sovjetiske og de jugoslaviske.
Chris Eagles
På utlån
2007/08-sesongen ble derimot en skuffelse for Eagles. Han storspilte riktignok på reservelaget, men på førstelaget ble det få sjanser. Han startet kun to kamper for Uniteds førstelag denne sesongen, en kamp mot Sunderland og en Champions League-kamp mot Roma.
Compuerto-demningen
Compuerto-demningen er en demning i provinsen Palencia i Spania. Det ligger i elva Carrión, i nedbørfeltet til Duero, beliggende nord i landet. Demningen ligger 1.145 meter over havet.
Hestbrinken
Den tidligere gravplassen på Hestbrinken er i dag markert med et monument med påskrift Til minne om de sovjetiske soldater som mistet livet i Norge 1941–1945 og som var gravlagt her.
Chris Eagles
Burnley
Under sesongoppkjøringen til 2008/09-sesongen spilte Eagles flere kamper og scoret også to mål, mot henholdsvis Kaizer Chiefs og Portsmouth. Begge kampene ble spilt i Afrika. Det foregikk på denne tiden sterke spekulasjoner om at Eagles var på vei bort fra klubben. Burnley hadde allerede meldt sin interesse, og Eagles kunne fortelle i et eksklusivt intervju med klubbens TV-kanal at både Premier League-klubber så vel som Championship-klubber var interesserte i hans tjenester. 29. juli 2008 signerte Eagles en treårskontrakt med Burnley, og dermed forlot han Manchester United på permanent basis.
29. juli 2011 meldte han overgang til Bolton Wanderers.
Karriere som spiller (alle turneringer)
Per 14. juli 2008
Eurosong (Tsjekkia)
Eurosong er en tsjekkisk sang- og musikkkonkurranse arrangert og kringkastet av Česká televize med det mål å velge landets representant til Eurovision Song Contest. Konkurransen ble avholdt fra landets debut i Eurovision Song Contest i 2007 til de trakk seg fra konkurransen i 2009.
Historikk
I november 2006 ble det annonsert at Tsjekkias nasjonale finale før Eurovision Song Contest ville få navnet Eurosong. Blant de ni deltakerne, som var valgt fra topplistene til IFPI Radio, vant rockegruppa Kabát med over 28 000 SMS-stemmer. I den internasjonale konkurransen kvalifiserte Tsjekkia seg ikke videre til finalen hverken i 2007 eller i 2008, da landet ble representert av Tereza Kerndlová.
En manglende interesse for konkurransen blant de tsjekkiske tv-seerne førte til at Česká televize i 2009 gjorde et internt valg av artisten Gipsy.cz, som også deltok i Eurosong-finalene i 2007 og 2008. Gipzy.cz fremførte to melodier i en nedskalert finale hvor SMS-stemmer fra tv-seerne avgjorde hvilken melodi som skulle sendes til den internasjonale konkurransen.
På grunn av lave seertall og manglende interesse i Tsjekkia, både for Eurosong og Eurovision Song Contest, valgte landet å trekke seg helt fra konkurransen i 2010. Etter at Tsjekkia returnerte til Eurovision Song Contest i 2015 har landet gjort et intern valg av bidrag og artister.
Julerennet i St. Moritz
Julerennet (Weihnachtsspringen) var et tradisjonsrikt internasjonalt hopprenn som ble arrangert i St. Moritz i Sveits, vanligvis 2. juledag. Det ble første gang arrangert i 1904 og fant sted i hoppbakken Julierschanze fram til 1927, da den nye Olympiabakken overtok som stedets konkurransebakke. Fra og med sesongen 1980/81 var julerennet en del av europacupen, senere kontinentalcupen. Det 94. julerennet i 2005 ble det foreløpig siste. Rennet i 2006 ble avlyst på grunn av snømangel, og Olympiabakkens internasjonale FIS-sertifikat utløp ved utgangen av det året. Aktiviteten i Olympiabakken ble deretter innstilt fordi bakken var i for dårlig stand.
Jailbait
Jailbait er et uoffisielt konsertalbum av heavy metal-bandet Motörhead.
Helge Nilsen Thune
Helge Nilsen Thune (født 24. februar 1861 i Vang i Valdres, død 15. mai 1950) var en norsk lensmann, gårdbruker og politiker (B).
Han var student fra 1884, og tok juridisk embetseksamen i 1893. Han ble ansatt som lensmann i Vang i 1891. I perioden før han ble stortingsmann var han i mange år medlem av herredsstyret, formann i ligningskommisjonen, forlikskommissær, medlem av sparebankens forstanderskap, medlem av fylkesutvalget og medlem av Valdresbanekomiteen, der han var både leder for anleggsstyret og kasserer. Han ble første gang innvalgt på Stortinget i 1910-1912 for Det Frisinnede Venstre. Han stilte til valg for det nye Bondepartiet i 1922 og satt som stortingsrepresentant igjen fra 1922 og til 1930.
Hans bror, Nils Nilsen Thune, født 27. mai 1880, død 28. mai 1950, var fylkesmann i Buskerud fra 1946; konstituert fra 1945. Videre medlem av Undersøkelseskommisjonen av 1945.
André Sanita
André Sanità (født 28. mars 1992) er en tysk fekter.
Han representerte Tyskland under Sommer-OL 2020 i Tokyo, hvor han ble utslått i andre runde.
Fordampningsvarme
Fordampningsvarme er en energimengde som kreves per masse for å omdanne en substans fra væske- til dampfase. For vann ved 100 °C og standardatmosfære er den 40,65 kJ/mol. Den varierer med temperaturen som vist i figuren.
Regn på bakken avkjøler denne når det fordamper ved å ta varme fra bakken og det nederste luftlaget. Når skyer avgir regnvann vil luften bli varmet opp ved at vanndampen fortettes til regn. Ved kondensering går dampen over til væske og kondenseringsvarmen er den samme som fordampningsvarmen ved samme de samme tilstandene.
En av de viktigste temperaturreguleringsmekanismene hos mennesket er svette. Utskilling av den vannbaserte svetten fra huden krever fordampningsvarme for å omdanne svetten til damp og temperaturen reduseres.
I en motor og i mekaniske overføringer brukes olje blant annet til temperaturregulering ved at oljen har høy fordampningsvarme og har derfor god mulighet til å unngå høy temperatur på slitepunkter. Dette kommer i tillegg til oljens varmekapasitet som effektivt fjerner varme ved å varme opp oljen som passerer det varme slitepunktet.
I en varmepumpe er det en fordamper der kuldemediet tar opp fordampningsvarme fra omgivelsene og en kondensator der kuldemediet gir fordampningsvarmen pluss varme tilført ved kompresjonen tilbake til omgivelsene.
Termodynamisk beskrivelse
Fordampningsvarmen har sitt opphav i to forskjellige, fysiske prosesser. Molekylene i væskefase befinner seg nær hverandre og blir holdt på plass ved å bli tiltrukket av andre molekyler som de ligger tett inntil. For at et molekyl skal frigjøre seg og bli til damp, må det overvinne disse kreftene. Det betyr at det må tilføres en indre energi som kan beregnes ut fra kjennskap til molekylkreftene. For 1 kg vann (1 liter) ved normaltrykk er denne energimengden ΔU  = 2088 kJ.
I tillegg må det gjøres plass til dampen ved å skyve bort den omkringliggende luften. Mens den som væske har et volum på 1 liter, vil den ved et trykk på standard trykk og temperatur på  ha et volum på 1674 liter. Dette kan estimeres ved å anta at den er en ideell gass. For å gjøre denne utvidelsen mot lufttrykket, må dampen derfor utføre arbeidet PΔV = 101 × 103 (N/m2) × (1674 - 1) × 10-3 m3 = 169 kJ. Fordampningsvarmen for 1 kg vann er derfor ΔH = ΔU + PΔV = 2257 kJ. Og dette er akkurat forandringen i vannets entalpi ved faseovergangen fra væske til damp. Da vann H2O har en molar masse på (2×1 + 16)g/mol = 18 g/mol, er den molare fordampningsvarmen lik ΔH = 2257 kJ/kg ×18 g/mol = 40,63 kJ/mol.
Når denne varmemengden blir tilført væske-damp systemet ved koketemperaturen T, øker entropien med
da vannmolekylene har større entropi i gassfase enn i den tettpakkete væskefasen. Så lenge fordampningen foregår, er disse to fasene i tilnærmet likevekt med ΔG = 0  hvor forandringen i Gibbs fri energi er
Det betyr igjen at det kjemiske potensialet er det samme i de to fasene. Dette vil opphøre så snart alle molekylene i væskefasen er fordampet. Deretter vil den rene dampen bli oppvarmet til temperaturer over kokepunktet med fortsatt tilførsel av varme.
Canada
Canada er et land i Nord-Amerika. Landet er en føderasjon bestående av ti provinser og tre territorier. Ottawa er hovedstad. Landet er et konstitusjonelt monarki og et parlamentarisk demokrati. Engelsk og fransk er de offisielle språkene. Canada har en befolkning på 38,25 millioner.
Canada strekker seg fra Atlanterhavet i øst, til Stillehavet i vest og til Nordishavet i nord. Landet har verdens lengste kystlinje. Med en landmasse på nesten 10 millioner km² er Canada verdens største land etter Russland. Landet har en lang grense til USA i sør og i nordvest (mot Alaska); fra 2022 har landet også en kort landgrense mot Danmark, på Hans Ø nær Grønland. To tredeler av befolkningen bor nær grensen til USA. Over 80 % av canadierne bor i bystrøk. Slagordet til Canada er «fra hav til hav».
De maritime provinsene i øst ligger ved Atlanterhavet med St. Lawrence-bukta og Mainebukta, og med den store øya Newfoundland i nord. Klimaet her er kjølig. På fastlandet i øst er det åser som er den nordlige utløperen av Appalachene. Omkring de store sjøene og ved St. Lawrence-elva i sør er det skogdekt lavland. De sentrale delene av landet har fruktbart sletteland, prærie, kontinentalt klima og lite nedbør. I vest er Canada preget av fjellkjedene Rocky Mountains og fjellkjeden Coast Mountains nærmere kysten. Vancouver Island ligger helt i sørvest. På stillehavskysten er vinterklimaet mildt. Landskapet i nord er preget av tundra med mange arktiske øyer helt i nord, blant annet Baffinøya (Qikiqtaaluk), Victoriaøya (Kitlineq) og Ellesmereøya (Umingmak Nuna).
Ontario er med nærmere 14 millioner innbyggere (2016) landets mest folkerike provins. Prince Edward Island er med en befolkning på 148,600 den minste provinsen regnet i antall innbyggere. Toronto, Montréal, Ottawa-Gatineau, Calgary, Edmonton og Vancouver er byområder med millionbefolkning.
Landet som nå er Canada var først befolket av inuitter og indianere. Som følge av britisk kolonisering av Amerika ble flere separate kolonier grunnlagt. Den moderne statsdannelsen Canada ble til i 1867 da provinsen Canada, som fra 1841 besto av det engelsktalende Øvre Canada (senere Ontario) og det fransktalende Nedre Canada (senere Quebec), gikk sammen i en føderasjon med Nova Scotia og New Brunswick. Manitoba ble etablert i 1870 og i 1871 ble Britisk Columbia med i forbundsstaten. Prince Edward Island sluttet seg til i 1873, Saskatchewan og Alberta i 1905 og Newfoundland i 1949. Fra grunnleggelsen i 1867 til 1931 var landet en dominion i det britiske imperiet.
Canada er medlem av De forente nasjoner og FNs særorganisasjoner, Samveldet av nasjoner, Organisation internationale de la francophonie, Organisasjonen av amerikanske stater (OAS), Asia-Pacific Economic Cooperation (APEC), Organisasjonen for sikkerhet og samarbeid i Europa (OSSE), Organisasjonen for økonomisk samarbeid og utvikling, G7, G20 og Den nordamerikanske frihandelsavtale (NAFTA).
Etymologi
Navnet «Canada» kommer sannsynligvis fra det huron-irokesiske ordet kanata, som betyr «landsby» eller «bosted». I 1535 benyttet den stedegne, opprinnelige befolkningen (i regionen der dagens Ville de Québec / Québec by ligger) navnet for å rettlede den franske oppdageren Jacques Cartier til landsbyen Stadacona. Cartier benyttet senere ordet Canada til å referere til ikke bare denne særskilte landsbyen, men til hele regionen til Donnacona (høvding av Stadacona); år 1545 hadde europeiske bøker og kart begynt å referere til denne regionen som Canada.
På 1600- og 1700-tallet ble «Canada» benyttet for å henvise til delen av Ny-Frankrike som lå langs St. Lawrence-elven og de nordlige breddene av de store innsjøene. Området ble senere delt i to britiske kolonier, Øvre Canada og Nedre Canada. De ble forent som provinsen Canada i 1841.
Ved den kanadiske konføderasjonen i 1867 ble «Canada» tatt i bruk som navn for det nye landet, som ble betegnet som en dominion. Da Canada sikret sitt politiske selvstyre fra Storbritannia og Irland, begynte de kanadiske myndighetene i økende grad å benytte kun Canada på statsdokumenter og avtaler, en endring som ble reflektert i navngivingen av nasjonaldagen fra «Dominion Day» til «Canada Day» i 1982.
Naturgeografi
Canada strekker seg over den nordlige del av det nordamerikanske kontinent og har et flateinnhold på 9,970,610 km². Landet er det nest største i verden, etter Russland. Fra øst til vest omfatter Canada seks tidssoner. Canada er delt inn i syv regioner, hver av dem med meget forskjellig topografi og klima.
Canadas motto er «fra hav til hav». I tillegg til kystlinjer mot Atlanterhavet og Stillehavet, har Canada en tredje kystline mot Nordishavet. Kystlinjen mot havet er totalt på 243,797 km, den lengste i verden.
Canada har en 8,892 km lang grense mot USA, inkludert 2,477 km mot Alaska, en delstat som hører til USA. I nord ligger de arktiske øyer mindre enn 800 km fra Nordpolen. På den andre siden av Nordishavet har Canada Russland som nabo. Øst for Baffinbukta ligger Grønland (Kalaallit Nunaat), som er en selvstyrt del av Danmark, og utenfor øya Newfoundland ligger øygruppa St.-Pierre-et-Miquelon som er et oversjøisk territorium tilhørende Frankrike.
Manitoba og nordlige Ontario er preget av innsjøer. Det er anslått at Canada har av verdens ferskvannskilder. I tillegg til Great Lakes, som landet deler med USA, har Canada mange store elver og innsjøer. Canadas høyeste punkt er Mount Logan, med 5,929 meter over havet.
Samlet landbruksareal er beregnet til 675,867.4 km² (tall for 2006). Det tilsvarer 67,586,739 hektar.
Skog utgjør 35 % av landarealet (3,48 millioner km²). Landet har 9 % av skogarealet i verden, og 24 % av verdens boreale skoger
De fleste av landets rundt 36 millioner innbyggere bor i et smalt belte på noen hundre kilometer som strekker seg fra Atlanterhavet til Stillehavet langs den sørlige grensen, hvor klimaet er mildere. De viktigste byene er Toronto, Montréal, Vancouver, Calgary, Ottawa, Halifax, Edmonton og Winnipeg.
Landets viktigste naturressurser er olje, naturgass, fisk, salt, jern, nikkel, sink, gull, bly, sølv, tømmer, grus og sand.
Demografi
Canadiere kaller seg «canadiere», «canadisk», «nordamerikanere» og «nordamerikansk», men aldri «amerikansk» eller «amerikanere». For canadiere (og meksikanere) er «amerikanere» betegnelsen på folket som bor sør for Canada i De forente stater. Å kalle en som er født og bor i Canada (eventuelt en som er født og bor i Mexico) for en amerikaner kan oppfattes som en fornærmelse.
De fleste moderne canadiere er etterkommere av innvandrere fra Europa. Som en motsetning til begrepet «melting pot», det vil si «smeltedigelen», som blir brukt om befolkningen i andre engelsktalende land (som for eksempel Australia), snakker canadiere om «the Canadian mosaic», altså «den kanadiske mosaikken» der hver folke- og språkgruppe tradisjonelt har fått være seg selv, har hatt sin plass i samfunnet og til sammen danner et felles bilde.
Språk
Canadas to offisielle språk, er engelsk og fransk. Gjennom Official Languages Act i juli 1969, ble fransk likestilt med engelsk av de statlige myndighetene, hvilket ble innledningen på en prosess som gjorde at Canada omdefinerte seg som tospråklig og mangekulturelt. I dag har fransk samme status som engelsk i parlamentet, i føderale domstoler og alle andre føderale institutter. Alle innbyggere har rett til å få sin sak prøvd på enten engelsk eller fransk. Alle offisielle språkminoriteter har i de fleste provinser og territorier, rett til skolegang på sitt eget språk ved skoler som tilhører gruppen man tilhører. Selv om Canada offentlig fører en «mangekulturell» politikk, må man kunne snakke enten fransk eller engelsk for å bli canadisk innbygger.
Engelsk og fransk er morsmålet til henholdsvis 59,7 % (17 694 835) og 23,2 % (6 864 615) av befolkningen, og språkene blir snakket hjemme av henholdsvis 68,3 % og 22,3 %. 98,5 % av den canadiske befolkningen snakker engelsk eller fransk (67,5 % snakker kun engelsk, 13,3 % snakker kun fransk, og 17,7 % snakker begge språkene). Engelske og franske offisielle språksamfunn, definert av First Official Language Spoken, består av henholdsvis 73,0 % og 23,6 % av befolkningen.
I Québec er fransk det eneste offisielle språket (85 % av den fransktalende befolkningen bor her). Dette i samsvar med Charte de la langue française som Parti Québécois innførte i 1976. Staten garanterer likevel den engelskspråklige befolkningen, samt urbefolkningen visse rettigheter, og de fleste samfunnstjenester er tilgjengelig på begge språkene. Det finnes, i tillegg til den franskspråklige befolkningen i Québec, også minoriteter i New Brunswick, østre og nordlige Ontario, Saskatchewan og sørlige Manitoba.
Den eneste provinsen der begge språkene er offisielle på provinsnivå, er New Brunswick. Men mange provinser tilbyr samfunnstjenester på begge språkene. 5 470 820 personer oppga et ikke-offisielt språk som førstespråk, hvorav de største var kinesisk (835 745), italiensk (469 485), tysk (738 080) og punjabi (271 220).
Urfolk
I Canada er det definert tre urbefolkningsgrupper: indianere (i dag kalt First Nations), inuiter og métiser. Urbefolkningen i Canada har en nesten dobbel så høy befolkningsvekst som den øvrige befolkningen. Av 1 700 000 urinnvånere (5 % av Canadas befolkning) er 58 % indianere, 35 % métis, 4 % inuiter og 3 % hadde øvrig urfolkstilhørighet.
Gent Sejko
Gent Sejko er en albansk økonom, som siden februar 2015 har vært sentralbanksjef for Albanias bank.
Canada
Urfolk
Disse gruppene snakker mer enn 50 ulike språk, hvorav de fleste fremdeles snakkes i Canada, men likevel er på vei til å dø ut. De eneste urbefolkningsspråkene som viser en stabil utvikling er ojibwe; cree, brukt av til sammen rundt 150 000 innbyggere; inuktitut, snakket av rundt 29 000 innbyggere, for det meste i Northwest Territories; Nunavut, Nunavik og Nunatsiavut. I noen områder har noen av disse eller andre språk en form for offisiell anerkjennelse, hvilket for eksempel kan bety at offentlige samfunnstjenester må tilbys på disse.
Religion
Det er svært store forskjeller i det religiøse landskapet i Canada. Andelen kristne varierer fra 97,1 % i Newfoundland og Labrador til 54,9 % i Britisk Columbia. I landet som helhet er det ifølge folketellingen i 2001, 77,1 % kristne (43,2 % katolikker, 29,2 % protestanter, og 1,7 % ortodokse), 16,5 % ikke-religiøse, 2,0 % muslimer, 1,1 % jøder, 1,0 % buddhister, 1,0 % hinduer og 0,9 % sikher. Blant de protestantiske kirkesamfunnene var 9,6 % med i United Church of Canada, 6,9 % i Anglican Church of Canada, (2,6 % beskrev seg som apostoliske, født-på-ny kristne og evangelikale kristne) 2,5 % baptister, 2,0 % lutheranere, 1,9 % bare protestanter og 1,4 % presbyterianere.
Befolkningstetthet og urbanisering
Landet har lav befolkningstetthet: 3,9 innbyggere per km², sammenlignet med 35,3 innbyggere per km² i USA (2016). To tredeler av befolkningen bor nær grensen til USA.
Gent Sejko
Utdanning og yrkeserfaring
Han startet sin bankkarriere i 1992, som leder for kredittavdelingen i National Commercial Bank, og han jobbet en periode fram til 1998 som inspektør i Tilsynsavdelingen mens han studerte. Fra 1998 til 2000 jobbet han for Deloitte & Touche, som seniorrevisor og konsulent, og fra 2001 til 2002 jobbet han for American Bank of Albania. Han returnerte til sentralbanken i 2002, og ledet Tilsynsavdelingen fram til 2004. Fra 2004 til 2010 hadde han flere ulike lederstillinger i Raiffeisen Bank, før han i juli 2010 begynte som nestleder for Société Générale Albania.
Den 5. februar ble han utpekt som sentralbanksjef for Albanias bank, etter at Elisabeta Gjoni hadde vært fungerende sentralbanksjef siden september 2014, da tidligere sentralbanksjef Ardian Fullani ble arrestert, i forbindelse med underslag gjort av en nyansatsatt i sentralbanken.
Canada
Befolkningstetthet og urbanisering
81 % av befolkningen bor i urbane strøk (2011).
Toronto, Montréal, Ottawa-Gatineau, Calgary, Edmonton og Vancouver er byområder med millionbefolkning.
Historie
Man mener at urbefolkningen kom fra Asia for 30 000 år siden ved hjelp av en åpning i den tinende isen mellom Sibir og Alaska, eller langs kysten av disse. Noen av dem slo seg ned i Canada mens andre valgte å fortsette sørover. Da de europeiske oppdagelsesreisende kom til Canada var landet befolket av forskjellige urbefolkningsgrupper som, avhengig av miljøet, levde som nomader eller i faste bosetninger, var jegere, fiskere eller bønder.
Den første kontakten mellom urbefolkningen og europeerne fant trolig sted for omkring 1000 år siden da nordmenn fra Island slo seg ned på Newfoundland for en kort periode. Men det tok enda 600 år før den europeiske utforskning av Canada begynte for alvor.
De første koloniutposter
Franske og engelske oppdagelsesreisende som lette etter en bedre sjøvei til de rike markedene i Det fjerne østen brukte de nordamerikanske elvene og sjøene flittig. De etablerte mange utposter, franskmennene særlig langs St. Lawrenceelven, De store sjøer og Mississippielven, og de engelske omkring Hudsonbukta og langs atlanterhavskysten. Selv om oppdagelsesreisende som Cabot, Cartier og Champlain aldri fant veien til Kina og India, fant de noe som var like verdifullt: rike fiskebanker og myldrende stammer av bever, rev og bjørn som alle hadde verdifull pels.
Permanent fransk og engelsk bosetting startet tidlig på 1600-tallet og økte utover hele århundret. Med bosettingen fulgte økonomisk aktivitet, men New France- og New England-koloniene forble økonomisk avhengig av pelshandelen og politisk og militært avhengig av sine moderland.
Det var uunngåelig at Nord-Amerika ble brennpunktet for en bitter rivalisering mellom Kongeriket Storbritannia og Frankrike. Etter Québec bys fall i 1759, tildelte Paris-traktaten alle franske landområder øst for Mississippi til Kongeriket Storbritannia, unntagen øyene St. Pierre og Miquelon utenfor Newfoundland.
De 65 000 fransktalende innbyggerne i Canada som nå kom under britisk styre, hadde et eneste mål: å holde på sine tradisjoner, språk og kultur. I 1774 vedtok Kongeriket Storbritannia Quebec Act som innrømmet offisiell anerkjennelse av fransk sivilrett og garanterte språk- og religions-frihet.
Et stort antall engelsktalende kolonister, som ble kalt Loyalists fordi de ønsket å forbli tro mot det britisk imperium, søkte tilflukt i Canada etter at USA vant sin uavhengighet i 1776. De slo seg for det meste ned i Nova Scotia og New Brunswick og langs De store sjøer.
Økningen i folketallet førte til dannelsen av Upper Canada (nå Ontario) og Lower Canada (Quebec) i 1791. Begge koloniene fikk sin egen styrings-institusjon med valgte representanter. Opprør i Upper og Lower Canada i 1837 og 1838 drev Storbritannia og Irland å forene de to koloniene og den forenede kanadiske provins ble dannet. I 1848 ble det innført parlamentarisme i denne forenede koloni, utenrikssaker kom utenom. Canada vant enda mer selvstendighet, men forble en del av det britiske imperium.
Et land blir født
Det nye lands regjering var basert på det britiske parlamentariske system med en generalguvernør (Kronens representant) og et parlament som bestod av Underhuset og Senatet. Parlamentet hadde den lovgivende makt i saker av nasjonal interesse (som strafferett, handel og nasjonalt forsvar) mens provinsene ble gitt lovgivende makt i saker av «spesiell» interesse (som eiendom, borgerrett, sykehus og utdanning).
Utvidelse vestover
Straks etter konføderasjonen ble Canada utvidet mot nordvest. Canada kjøpte Rupert's Land, et område som strakte seg sør og vest i tusenvis av kilometer fra Hudsonbukta, av Hudson's Bay Company som var blitt gitt det veldige området av kong Karl II i 1670.
Britisk Columbia, som hadde vært en kronkoloni helt fra 1858, bestemte seg for å gå inn i Dominion i 1871 etter løfte om å få jernbaneforbindelse med resten av landet; så fulgte Prince Edward Island i 1873. I 1898 ble det nordlige territoriet Yukon etablert for å sikre kanadisk jurisdiksjon over området under gullrushet i Klondike. I 1905 ble to nye provinser opprettet av Rupert's Land: Alberta og Saskatchewan, mens resten av landet ble Northwest Territories. Newfoundland var en egen dominion i Det britiske samveldet fra 1907 inntil det ble Canadas tiende provins i 1949.
Etableringen av nye provinser falt sammen med en økende immigrasjon til Canada, særlig til den vestlige del. Immigrasjonen var på sitt høyeste i 1913, da 400 000 mennesker kom til Canada. I førkrigsperioden nøt Canada godt av den blomstrende verdensøkonomien og etablerte seg som en industri- og jordbruksmakt.
En nasjon modnes
Newfoundland-dominionen gikk inn i føderasjonen i 1949.
Siden andre verdenskrig har Canadas økonomi fortsatt å ekspandere. Denne vekst, kombinert med statlige sosiale programmer som barnetrygd, alderspensjon, allmenn helseomsorg og arbeidsledighetstrygd har gitt kanadiere en høy levestandard og god livskvalitet.
Merkbare forandringer har skjedd i Canadas immigrasjonsmønster. Før den 2. verdenskrig kom de fleste immigranter fra De britiske øyer eller Øst-Europa. Siden 1945 har stadig flere søreuropeere, asiater, søramerikanere og folk fra De karibiske øyer beriket Canadas flerkulturelle mosaikk.
Ettersom nasjonen har utviklet seg og modnet, har den også vunnet anerkjennelse og innflytelse på den internasjonale arena. Canada har vært med i FN siden starten og er den eneste nasjon som har deltatt i alle FNs større fredsbevarende operasjoner. Landet er også medlem av Commonwealth, Francophonie (de fransktalende land), G7-gruppen av industrialiserte land og NATO.
Ny føderasjon i emning
I løpet av de siste 25 år har kanadierne igjen kjempet med fundamentale spørsmål om nasjonal identitet. Utbredt misnøye blant de fransktalende quebecerne resulterte i en folkeavstemning i provinsen i 1980 om hvorvidt Quebec burde bli mer politisk uavhengig i forhold til Canada, men flertallet stemte for den nåværende ordning.
Det er gjort to kraftanstrengelser for å forbedre det konstitusjonelle system: i 1987 med Meech Lake-avtalen, som ikke ble gjennomført fordi den ikke ble rettslig godkjent av alle provinsene, og i 1991 med Charlottetown-avtalen. Sistnevnte avtale ville ha gjennomført reformer i Senatet og foretatt større endringer i grunnloven. Den ble imidlertid forkastet av kanadierne i en folkeavstemning den 26. oktober 1992.
Etablert av to folkeslag som historisk sett står skarpt mot hverandre, beriket av mange kulturer, språk og religioner, og karakterisert av en topografi som er svært variert, er og blir Canada et kompromissets land. Samhold i mangfoldighet kunne vært Canadas motto. En bærende kraft av moderasjon og toleranse karakteriserer den kanadiske føderasjon og sikrer dens eksistens.
Politikk og administrasjon
Canada er et konstitusjonelt monarki med et politisk system basert på parlamentarisme. Landet har lange demokratiske tradisjoner og er en forbundsstat der provinsene har stort indre selvstyre.
Statsoverhode og regjering
Canadas statsoverhode er kong Charles III, som også er overhode for Storbritannia og en rekke andre tidligere britiske kolonier rundt om i verden. Den kanadiske monarken har stort sett seremonielle oppgaver og utpeker en generalguvernør på føderalt nivå og flere viseguvernører på provinsnivå som står for det praktiske rundt de seremonielle oppgavene.
Den utøvende makten ledes av en folkevalgt statsminister, som er Canadas regjeringssjef. Statsministeren kommer vanligvis fra partiet som har flertallet i Underhuset, og både statsministeren og regjeringsmedlemmene er vanligvis valgt inn i Underhuset. Fra 2006 til 2015 var Stephen Harper fra Canadas konservative parti statsminister. Det liberale parti fikk flertall i parlamentsvalget i 2015 og 4. november 2015 overtok Justin Trudeau statsministerposten.
Parlamentet
Det kanadiske parlamentet har to kamre; et valgt underhus (engelsk: «House of Commons», fransk: «Chambre des communes») og et Senat hvor medlemmene blir utpekt. Medlemmene i underhuset velges i flertallsvalg i enkeltmannkretser. Det er den sittende regjeringen som har ansvaret for å skrive ut valg, noe som må gjøres senest fem år etter forrige valg. Det kan også skrives ut nyvalg hvis regjeringen mener den ikke har det nødvendige parlamentariske grunnlaget for å fortsette.
Administrativ inndeling
Canada består av ti provinser og tre territorier. Provinsene har større selvstyre fra de føderale myndighetene enn det territoriene har. Tidligere statsminister i Canada Paul Martin uttalte i 2006 at han ønsket at territoriene på lengre sikt skulle få status som provins.
Canadas ti provinser (hovedstad i parentes):
Canada har tre territorier:
Nasjonalsymboler
Canadas nasjonalsymboler har sin bakgrunn i naturen, historiske og First Nations-kilder. Bruken av lønneblad som Canadas symbol dateres tilbake til det tidlige 18. århundret. Lønnebladet finnes på Canadas nåværende og tidligere flagg, den canadiske penny-mynten og i Canadas riksvåpen. Andre viktige symboler er beveren, kanadagåsa, islommen, kronen, RCMP (Canadas ridende politi) og mer nylig totempålen og inukchuk.
Næringsliv
Canada er en av verdens rikeste nasjoner, og hadde i 2011 et BNP på omtrent 1,75 billioner amerikanske dollar, og dermed en meget høy inntekt per innbygger. Landet er et medlem av Organisasjonen for økonomisk samarbeid og utvikling (OECD) og G8, og er en av verdens topp ti handelsnasjoner. Canada har en blandet økonomi, og er rangert over USA og de fleste vesteuropeiske land på Heritage Foundations indeks over økonomisk frihet. De største utenlandske importørene av kanadiske varer er USA, Storbritannia og Japan.
I det siste århundret har veksten innen Canadas industri, bergverk, og tjenesteytende sektorer forvandlet nasjonen fra en hovedsakelig rural økonomi til en avansert, urbanisert og industriell økonomi. Som mange andre vestlige nasjoner er den kanadiske økonomien dominert av servicesektoren, som sysselsetter om lag ¾ av landets arbeidsstyrke. Canada skiller seg imidlertid fra andre utviklede land i det at betydningen av primærnæringene er større, tømmer- og petroleumsindustrien er to av de mest fremtredende elementene.
Canada er blant de få utviklede nasjonene som er nettoeksportører av energi. På østkysten av Canada ligger det enorme mengder av naturgass under havbunnen, og Alberta har også store olje- og gassressurser. Det store Athabasca Tjæresand-området gir Canada verdens nest største påviste oljereserver etter Saudi-Arabia Canada er i tillegg en av verdens største leverandører av landbruksprodukter, den kanadiske prærien er en av de viktigste globale produsenter av hvete, raps, og andre kornsorter. Canada er verdens største eksportør av lønnesirup. Canada er den største produsenten av sink og uran i verden, og er også en ledende eksportør av mange andre naturressurser, som for eksempel gull, nikkel, aluminium og bly. Mange byer i Nord-Canada, der jordbruk er vanskelig, er bærekraftig på grunn av nærliggende gruver eller større tømmerforekomster. Canada har også en betydelig produksjonssektor sentrert i det sørlige Ontario og Quebec, med biler og luftfart som særlig viktige næringer.
Canadas økonomiske integrasjon med USA har økt betydelig siden andre verdenskrig. En rekke næringsspesifikke avtaler sørget for dette fram til en frihandelsavtale mellom landene i 1988 eliminert toll og avgifter mellom de to landene. I 1994 ble frihandelssonen utvidet til å inkludere Mexico gjennom North American Free Trade Agreement (NAFTA). På midten av 1990-tallet begynte Canada, under ledelse av Jean Chrétien, å vise til årlige budsjettoverskudd, og har siden jevnt betalt ned den nasjonale gjelden.
I 2008 importerte Canada varer til en verdi på over $ 442,900,000,000, hvorav $ 280,800,000,000 stammet fra USA, $ 11,7 milliarder fra Japan, og $ 11,3 milliarder fra Storbritannia. Landets handelsunderskudd utgjorde i 2009 4,8 milliarder kanadiske dollar, sammenlignet med et overskudd på 46,9 milliarder i 2008.
Finanskrisen i 2008 forårsaket en større resesjon, noe som førte til økende arbeidsledighet i Canada Per oktober 2009 var Canadas nasjonale ledighet på 8,6 prosent. Ledighetsratene lokalt varierte fra 5,8 prosent i Manitoba til en topp på 17 prosent i Newfoundland og Labrador Mellom oktober 2008 og oktober 2010 mistet det kanadiske arbeidsmarkedet 162,000 årsverk og totalt 224,000 faste arbeidsplasser. Canadas nasjonale gjeld er anslått til totalt $ 566,700,000,000 for regnskapsåret 2010–2011, opp fra $ 463,700,000,000 i 2008–2009. Canadas netto utenlandsgjeld økte med $ 41 milliarder til $ 194,000,000,000 i første kvartal 2010.
Vitenskap og teknologi
Canada er en industrialisert nasjon, med en av verdens mest utviklete vitenskaps- og teknologisektorer. I 2011 ble nesten 1,88 % av Canadas BNP allokert til forskning og utvikling. Landet har produsert ti nobelprisvinnere i fysikk, kjemi og medisin, og er hjem til en rekke ledende globale teknologiselskaper, for eksempel smarttelefonprodusenten Research In Motion som står bak BlackBerry. Canada rangerer på tolvteplass i verden på listen over internettbrukere i prosentandel av befolkningen, med 28 millioner brukere (tilsvarende 84,3 % av den totale befolkningen).
Canadian Space Agency driver et av verdens mest aktive romprogrammer, og Canada deltar også på den internasjonale romstasjonen ISS. De er pionerer innen romrobotikk, etter å ha bygget Canadarm, Canadarm2 og Dextre robotmanipulatorer. Siden 1960 har Canadas romfartsindustri designet og bygget 10 satellitter. Canada har også produsert en vellykket og mye brukt sonderakett, Black Brant-raketten. Over 1000 Black Brants har blitt skutt opp siden raketten ble introdusert i 1961.
Kultur
Canadisk kultur har gjennom historien blitt påvirket av britisk, fransk og urfolkenes kultur og tradisjoner. Den har også blitt påvirket av amerikansk kultur, både fordi USA ligger nær Canada og grunnet migrasjon mellom disse landene. Amerikanske media og underholdning er populære, om ikke dominerende, i den engelskspråklige delen av Canada. Samtidig kan det også diskuteres hvorvidt canadiske kulturelle produkter og underholdning er populære i USA og resten av verden. Mye kultur blir merket samlet som «nordamerikansk» eller «global».
Canada er et geografisk stort og etnisk blandet land. Canadisk kultur har også blitt veldig påvirket av immigranter fra hele verden. Mange canadiere setter pris på det flerkulturelle samfunnet og ser på canadisk kultur som multikulturell. Den flerkulturelle arven blir definert i Section 27 of the Canadian Charter of Rights and Freedoms.
Verdensarven
Verdensarven i Canada:
Idrett
Flere høyt profilerte internasjonale idrettsarrangementer har funnet sted i Canada, inkludert Sommer-OL 1976, Vinter-OL 1988 og U20-VM i herrefotball 2007. Vinter-OL 2010 og de Paralympiske leker ble avholdt i Vancouver, Canada. Canada vant 14 gullmedaljer på hjemmebane, blant annet i curling og ishockey i OL.
Nyveiv
Nyveiv (fornorsking av engelske new wave, som betyr «ny bølge») betegner først og fremst de norske bandene som oppsto i kjølvannet av punken. I noen sammenhenger brukes imidlertid også begrepet som en samlebetegnelse som også inkluderer punk-band som Kjøtt og Oslo Børs, og overgangen mellom punk og nyveiv er til tider uklar. Begrepet har aldri vært enerådende som betegnelse på denne typen musikk. The Aller Værste fikk Spellemannprisen i 1981 i klassen for nyrock.
Nyveiv i Oslo
Trommeslager i Cirkus Modern var Ola Snortheim som tidligere hadde spilt i flere av Oslos viktigste nyveiv-band. Han spilte blant annet i Blaupunkt, og deltok på 7" EPen deres, men sluttet i bandet før LPen ble spilt inn. Han er imidlertid mest kjent fra et annet av pionerbandene innen nyveiven i Oslo, De Press. De Press, som i sin opprinnelige tapning varte til 1983 ga i denne perioden ut flere plater, og fikk endog en Spellemannpris for debutalbumet Block to block.