cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
E39 Romsdalsfjorden
Antatte virkninger
Statens vegvesen har også satt i gang utredning for E39-strekningene mellom Ålesund og Vik, og mellom Julsbøen og Molde sentrum. Ved en eventuell oppgradering av hele strekningen Ålesund–Molde, anslås reisetiden mellom de to byene å bli redusert fra 1 time og 50 minutter til 49 minutter. Kjørelengden vil øke fra 62 til 79 kilometer fordi ferjestrekningen over Moldefjorden erstattes med vei.
Varefetisjisme
Marx' argument
I kapitalistiske samfunn er innbyggernes materielle liv i stor grad organisert på basis av bytteverdien av varer. Deres arbeidstid (som Marx betraktet som en vare) blir byttet mot en annen vare, penger, som så kan byttes mot nye varer.
E39 Romsdalsfjorden
Antatte virkninger
En eventuell ferjeavløsning vil redusere reisetida mellom Molde og Vestnes med cirka 28 minutter. En eventuell trasé over Oterøy/Midøy vil redusere reisetiden Molde–Midtsund cirka 32 minutter og Midsund–Vestnes rundt 82 minutter.
Om (elv)
Om fryser til i månedsskiftet oktober / november, og er frosset over til vårløsningen begynner i april / mai. Elva er seilbar til Kujbysjev ved høy vannstand, men er ikke en offisiell vannvei.
Liv Uchermann Selmer
Hun debuterte på Nationaltheatret 1913 som "feen Mørkøye" i Tornerose. De første 15 årene av karrieren var hun tilknyttet forskjellige teatre i Oslo, Bergen, Trondheim og Stavanger, fast ansatt ved Det Nye Teater / Oslo Nye Teater fra 1929 til 1963. Blant hennes roller var "Esther" i Innenfor murene, tittelrollen (og senere "Herlofs-Marte") i Anne Pedersdotter, "Mrs. Higgins" i Pygmalion.
E39 Romsdalsfjorden
Antatte virkninger
Næringslivet er særlig opptatt av utvide bo- og arbeidsmarkedet, og tiden det tar å pendle er derfor avgjørende, ifølge NHO. Ifølge professor Torger Reve ved Handelshøyskolen BI vil ferjeavløsning kunne gi store positive ringvirkninger i noen områder, for eksempel ved at Ålesund og Molde blir et felles arbeidsmarked.
Svingehastighetsmåler
En svingehastighetsmåler, også kalt svingeindikator eller svingeviser, er et vanlig instrument i luftfartøy.
Det er et gyroskopisk instrument som har et svinghjul montert med horisontal akse. Instrumentet i tradisjonelle førerkabiner viser et miniatyrfly med vinger eller en viser. Ved retningsforandring mot høyre går høyre vinge ned eller viseren peker mot høyre. Ved retningsforandring mot venstre går venstre vinge ned eller viseren peker mot vestre.
Instrumentet er vanligvis plassert ned til venstre for kunstig horisont.
Liste over mafrianer
Denne listen omfatter alle mafrianer og Østens katolikoi, dvs. fra den syrisk-ortodokse kirke begynte å utnevne egne biskoper i perserriket i 559 og frem til tittelen ble avskaffet i 1860. For katolikoi før 559 se liste over Østens katolikos-patriarker.
Svingehastighetsmåler
Det er vanligvis montert sammen med "kula" som viser resultantretningen av tyngdekraften og sentrifugalkraft. Ved koordinert flyging i sving vil kula ligge i midten. Ved ukoordinert flyging ligger kula ut mot ene siden. Da kjennes det som setet står litt til siden, og flyet vil skli sidelengs på vingene. Da vil hele flykroppen gli litt sideveis gjennom lufta, noe som gir betydelig øket luftmotstand.
Liv Uchermann Selmer
Hun spilte i en rekke norske filmer, og var med i mange av Radioteatrets oppsetninger. Hun spilte Eline i Henrik Ibsens Fru Inger til Østeraad på Centralteatret i en oppsetning der Agnes Mowinckel gjestespilte i tittelrollen. Oppsetningen hadde premiere 17. november 1921. To år senere spilte Liv Uchermann Selmer Den grønnkledde i Peer Gynt på Nationaltheatret. I 1928 spilte hun Hjørdis i Hærmændene paa Helgeland i 44 oppsetninger rundt om i landet under Bjørneviks teaters Ibsen-turné.
Liste over mafrianer
Østens metropolitter (559–624)
75 år etter at den syrisk-ortodokse kirke hadde brutt med Østens kirke, begynte den å utnevne egne metropolitter for perserriket. De gjorde krav på å være biskoper av Selevkia-Ktesifon, men kunne ikke ha setet sitt der. Bispesetet ble derfor lagt til Tikrit, og tittelen lød metropolitten av Tikrit.
Mafrianer i Tikrit (629–1089)
Fra 629 fikk metropolitten tittelen mafrian. Det er usikkert når tittelen Østens katolikos ble tatt i bruk av mafrianen.
Mafrianer og Østens katolikoi i Mar Mattai-klosteret (1156–1859)
Igantius Lazar flyttet midlertidig til Tikrit igjen i 1152, men måte forlate byen for godt i 1156 og slo seg ned i Mar Mattai-klosteret nord for Mosul. Mafrianens tittel ble endret fra metropolitten av Tikrit til metropolitten av Mosul og Nineve.
Varefetisjisme
Marx' argument
I Marx' analyse fikk varen metafysiske kvaliteter. Med metafysiske kvaliteter refererte han til ideen om at en verdi kan være innebygget i en gjenstand, i motsetning til ideen om at verdi tilføres en gjenstand gjennom arbeid. I Kapitalen skrev han: ''Varen ser ved første blikk ut til å være en selvfølgelig, triviell ting. En analyse av den viser at den er en meget vrien ting, full av metafysiske spissfindigheter og teologiske nykker. I den utstrekning den er bruksverdi, er det ikke noe mystisk ved den, enten jeg betrakter den under den synsvinkel at den gjennom sine egenskaper tilfredsstiller menneskelige behov eller at den først får disse egenskaper som produkt av menneskelig arbeid. Det er innlysende at mennesket gjennom sin virksomhet forandrer naturstoffenes form på en måte som er nyttig for mennesket. Treets form f. eks. blir forandret når man lager et bord av det. Og allikevel er bordet fortsatt tre, en ordinær sansemessig ting. Men så snart det opptrer som vare, forvandler det seg til en [...] oversanselig ting. Det står ikke bare på jorden med sine ben, men stiller seg på hodet overfor alle andre varer og utvikler ut fra sitt trehode nykker som er mye rarere enn om det hadde begynt å danse av egen fri vilje.'' Problematikken ble utkrystallisert i skjæringspunktet mellom arbeidsverditeorien (en vare har kun den verdi som er tilført den gjennom arbeid), og markedsverditeorien (en vare har kun den verdi som markedet er villig til å betale for den). Disse har bidratt som modeller for årsakssammenhengene for paradokset Marx beskriver, og også som forklaringsgrunnlag for tilhengere og motstandere av marxistisk teori.
E39 Romsdalsfjorden
Antatte virkninger
Kryssing av Romsdalsfjorden vil bli svært ulønnsomt ifølge TØI, og TØI anbefaler vurdering av forbedret ferjetilbud. TØI konkluderte i 2013 med at fjordkryssingen vil være så kostbar i forhold til nytten at myndighetene ikke burde bruke mer ressurser på planlegging eller gi folk forventninger om at det blir noe av. Kostnadene for E39 Molde–Ålesund er anslått til 38 milliarder kroner, hvorav selve fjordkryssingen utgjør 14,5 milliarder kroner. Møreforsking konkluderte med at kryssing av Romsdalsfjorden blir for dyr i forhold til nytten av tiltaket, og anbefaler i stedet forbedring av ferjetilbudet og opprusting av veinettet mellom ferjene.
Naturvernforbundet er kritisk til bygging av nye veier i urørt natur og i friluftsområder som Svartløken mellom Skodje og Tomrefjorden der trase for ny E39 er foreslått. Vegvesenet anbefaler traseen gjennom Svartløken fordi den gir kortere kjøretid (3-4 minutter) sammenlignet med eksisterende vei over Ørskogfjellet. NHO mener det viktigste er å komme raskt frem uten å kjøre over fjell. Flere kommuner i området vil bruke dagens trase.
Beregning av samfunnsøkonomisk nytte avhenger særlig av anleggskostnader og ventet trafikkmengde i fremtiden. I perioden 2010–2060 ventes den generelle årlige økningen i trafikk med personbil å bli opp mot 0,60 % i Møre og Romsdal, mens konseptvalgutredningen la 2 % årlig vekst til grunn. Etter ferjeavløsning blir det som regel en engangsvekst i trafikken på mellom 30 og 100 prosent, og når bompengene fjernes, øker trafikken med ytterligere 30–40 prosent, ifølge historiske tall. For Møreaksen ventes trafikken å bli mellom 6000 og 12 000 kjøretøy daglig dersom ferjene avløses av tunnel eller bru.
Trafikken for den felles traseen E39/E136 over Ørskogfjellet var i 2017 rundt 4000 kjøretøy i døgnet, mens trafikken over Tresfjordbrua (E136) var på 2000 kjøretøy. Overfarten Molde-Vestnes hadde 2300 kjøretøy.
Professorene Svein Bråthen og Arild Hervik ved Høgskolen i Molde skriver i september 2021 at det er stor usikkerhet i kostnadsberegninger. Blant annet vil hengebru over Julsundet bli svært lang og svært dyr. De mener også at avstanden mellom Molde og Ålesund er for stor til at det vil være noen gevinster ved arbeidspendling. Dessuten er de mellomliggende områdene relativt tynt befolket og gir ikke trafikkgrunnlag. De påpeker at Møreaksen vil kreve et stort og kostbart tunnelsystem rundt Molde for å ta unna gjennomgangstrafikken som eksisterende ferjer leder utenom sentrum. De mener at fjordkryssing bør vente og i stedet bør eksisterende E39 utbedres og ferjesambandet Molde-Vestnes kan få hyppigere avganger. De mener samtidig at med korte broer over holmene mellom Otrøya og Gossen vil de to øyene klare seg med ett ferjesamband som kan få hyppigere avganger.
Varefetisjisme
Bruk av begrepet etter Marx
Etter Marx har begrepet varefetisjisme blitt brukt av mange, og det har vært gjennom utvidelser og redefineringer.
E39 Romsdalsfjorden
Politikk
Helge Orten fra Midsund var leder av Stortingets transportkomite fra 2017 til 2021 og har arbeidet for å få gjennom Møreaksen. Gjennom selskapet Orten Invest AS arbeider han med utvikling et område for 40 eneboliger og 30 flermannsboliger på Otrøya i Midsund. Den foreslåtte Møreaksen har vært brukt som argument for å få regulert et område til boligformål. Ifølge Sunnmørsposten har Orten private økonomisk interesse av at Møreaksen blir realisert. Orten har avvist at hans ulike roller er problematisk. Mens han var ordfører i Midsund kommune var Orten styreleder i Møreaksen AS (stiftet 1986) som arbeider for å realisere samferdselstiltaket. I 2006 innledet Møre og Romsdal fylkesting arbeid med ferjefri E39 i fylket med Orten som leder av arbeidsgruppen.
Varefetisjisme
Bruk av begrepet etter Marx
Etter at Freud introduserte begrepet seksuell fetisjisme, som ikke har noen relasjon til varefetisjisme, oppstod nye teorier rundt varefetisjisme, relatert til underbevisste seksuelt ladete forbindelser mellom person og vare. Spesifikt ble disse teoriene tatt i bruk innen PR og reklame, og de fikk sin hovedeksponent gjennom Freuds nevø, Edward Bernays.
E39 Romsdalsfjorden
Politikk
Tidens Krav skrev i august 2021 at Molde-ordfører Torgeir Dahl deltok i et møte med Statens vegvesen i forarbeidet til Nasjonal transportplan i oktober 2020. Dahl klaget avisens omtale inn for Pressens Faglige Utvalg. Dahl fikk ikke medhold i PFU for at Tidens Krav hadde brutt god presseskikk. Dahl nektet først for å ha deltatt i møte med Vegvesenet, og innrømmet senere at han hadde et slikt møte. Besøksprotokollen hos vegvesenet viste at Dahl hadde vært der den dagen møtet ble avholdt (i eposter og notater fra møtet ble han bare omtalt som «Torgeir» uten etternavn og tittel). Frank Sve krevde gransking av Dahls virksomhet. Dahls deltakelse i møtet ble senere vurdert juridisk som akseptabelt.
Liste over mafrianer
Mafrianer og Østens katolikoi i Mar Mattai-klosteret (1156–1859)
1860 bestemte den syrisk-ortodokse kirkes synode å avskaffe tittelen.
Thomas J. Clarke
Clarke ble født på den engelske øya Wight. Hans far, James Clarke, var sersjant i British Army. Som ung gutt flyttet han med familien til Dungannon i Tyrone. Atten år gammel gikk han inn i Irish Republican Brotherhood (IRB), og i 1883 ble han sendt til London for å sprenge London Bridge i bombekampanjen som hadde blitt startet etter oppfordring fra Jeremiah O'Donovan Rossa. Han ble arrestert og satt femten år i Pentonville fengsel.
E39 Romsdalsfjorden
Politikk
Fremskrittspartiet i fylket har gått mot ferjeavløsning og anbefaler forsterket ferjetilbud i stedet. Sylvi Listhaug (Frp) vil ha flytebro over Romsdalsfjorden i stedet for undersjøisk tunnel av hensyn til trafikksikkerheten. Arbeiderpartiet i fylket har støttet Møreaksen og gått mot utredning av alternativer. Frank Sve, som i 2021 inn på Stortinget for FrP, er motstander av Møreaksen. Sve er nestleder i Stortingets transportkomite og mener at utbygging av E136 "eksportvegen" mellom Ålesund og Dombås må prioriteres foran kryssing av Moldefjorden. Sve mener dette er den viktigste veien i fylket og har vært lite fulgt opp av Statens vegvesen tross at den har vært prioritert av fylkespolitikerne. Senterpariet, Venstre og Kristelig folkeparti støttet Møreaksen før stortingsvalget i 2021.
Thomas J. Clarke
Irish Volunteers
Etter at hans vennskap med Hobson falt i grus var Clarke og MacDermott nesten uatskillelige. De var henholdsvis økonomiansvarlig og sekretær i IRB, og drev i praksis organisasjonen, selv om det var andre som nominelt var ledere. I 1915 opprettet de to IRBs militærkomité for å planlegge et opprør. Medlemmene av rådet var først Pádraig Pearse, Éamonn Ceannt og Joseph Mary Plunkett, mens Clarke og MacDermott ble medlemmer kort tid etter. I 1915 døde O'Donovan Rossa, og Clarke brukte sammen med Pearse begravelsen til å mobilisere Volunteers og oppildne dem. I januar 1916 ble James Connollys Irish Citizen Army innviet i planene, og Connolly selv ble tatt med i komitéen. Den siste som kom inn var Thomas MacDonagh, i april. Det var disse syv som signerte påskeproklamasjonjen, med Clarkes navn øverst.
Det var etter opprøret uenighet om hvorvidt det var meningen at Pearse skulle utropes til president, og mange mente at det var Clarke som skulle hatt denne posisjonen. På den annen side er det sannsynlig at det er korrekt at han holdt tilbake på grunn av sin fortid, og lot den mer respekterte Pearse gå foran.
Påskeopprøret
Clarke var stasjonert i opprørernes hovedkvarter, General Post Office. Etter å ha overgitt seg sammen med de andre lederne den 29. april ble han fengslet i Kilmainham. Han ble stilt for krigsrett, dømt til døden og henrettet ved skyting den 3. mai 1916, 59 år gammel. Han var den andre som ble henrettet, etter Pearse.
E39 Romsdalsfjorden
Politikk
Miljøpartiet De Grønne går mot ferjeavløsning for Romsdalsfjorden på grunn av kostnader og miljøhensyn, og er skeptiske til vegvesenets kostnadsberegning. Sosialistisk venstreparti har gått mot av flere grunner blant annet miljøhensyn, kostnader, valg av trase (SV mener det er en omvei) og at det ikke er ønsket av yrkessjåfører og folk flest. Partiet Rødet har gått mot Møreaksen og begrunner dette med miljøhensyn, trafikksikkerhet og kostnader.
Bjørnekjeksslekta
Bjørnekjeks (Heracleum) er en planteslekt i skjermplantefamilien (Apiaceae).
E39 Romsdalsfjorden
Politikk
Naturvernforbundet i fylket har gått mot Møreaksen (og det skisserte alternativet Romsdalsaksen) og vil heller oppgradere ferjene og kollektivtrafikken. Naturvernforbundet anbefaler å ruste opp eksisterende veier og beholde ferjene som forbundet mener bør bygges om til elektrisk drift.
Norges Lastebileier-Forbund er kritisk til undersjøisk tunnel på grunn av sikkerhet og energiforbruk. Lastebileierne vil heller prioritere opprusting av E136 gjennom Romsdalen som er hovedveien mellom Møre og Romsdal og Østlandet. Den planlagte opprustningen av E136 i Romsdalen ble i 2017 anslått å koste 2,2 milliarder kroner. Lastebileierne tror at ferjefri E39 vil fortrenge utbedring av E136 i Romsdalen.
Frank Sve, Frps representant i Transportkomiteen, krever i 2022 at strekningen fra Ålesund til Tresfjordbrua bygges ut først. Sve argumenterer med at denne strekningen 4-5 ganger så mye trafikk som Romsdalsfjorden og at denne strekningen inngår i E136 som er hovedforbindelsen til Østlandet og utlandet. Sve mener at det gir betenkningstid for å vurdere kryssing av Romsdalsfjorden.
NHO Sjøfart skrev i sitt innspill til nasjonal transportplan at Møreaksen vil gi store naturinngrep, at veiforbindelsen ikke vil gi tidsbesparelser for pendlere fra sørsiden av Romsdalsfjorden til Molde (hyppigere båt/ferje vil være et bedre tilbud for de fleste pendlerne), og at avstanden mellom Ålesung og Molde også med Møreaksen vil være for stor til at det dannes ett felles bo- og arbeidsområde.
Piteå kommune
Piteå kommune (lulesamisk: Bihtám, umesamisk: Byöhđame, finsk: Piitime, nordsamisk: Biŧon, meänkieli: Piitin) er en kommune i Norrbottens län i landskapet Norrbotten i Sverige. Kommunen grenser mot nabokommunene Luleå, Älvsbyn, Arvidsjaur og Skellefteå. Kommunens administrasjonssenter ligger i Piteå. Piteå kommune er omtrentlig like stor som Blekinge län.
Geografi
Piteå har forbindelse til det svenske jernbanenettet gjennom Piteåbanan.
Tettsteder
Piteå kommune hadde tretten tettsteder i 2010. I tabellen oppgis antall innbyggere per 31. desember 2010.
Frivillighetssentralen (Fredrikstad)
Stiftelsen Frivillighetssentralen i Fredrikstad driver prosjekt Friske eldre for hjemmeboende pensjonister i kommunen. Det er faste treffsteder fire ulike steder, Holmen, Grønlien, Emil Mørch og Torsnes. Dette er sosiale møteplasser med hvor det også kan være ulike foredrag og underholdning. Eierne av stiftelsen er Sorg og omsorg Fredrikstad, Fredrikstad kommune og Kiwanis Club Fredrikstad. Frivillighetssentralene i Sentrum, Onsøy og for Østsiden er tre sentraler med egne utvalg, som drives av stiftelsen.
Mass Effect 2
Mass Effect 2 er et det andre spillet i Mass Effect-serien. Det kom ut til Windows og Xbox 360 i 2010 og til PlayStation 3 i 2011.
De fleste oppdragene består av kamper, men enkelte oppdrag innebærer at spilleren må samhandle med andre figurer under besøk til de forskjellige bosetningene. Hver gang spilleren opparbeider seg nok erfaring, kan spilleren og andre medlemmer på laget få «Squad Points» som de kan brukes til å utvikle krefter for Shepard eller lag-medlemmene. Spillerens primære transportmåte er et stjerneskip som fungerer, som også fungerer som Shepards operasjonsbase. Om bord på skipet kan spilleren samhandle med de andre medlemmene på laget, tilpasse spillerens rustning, reise til forskjellige planeter, eller skanne planeter for å finne ut hva slags mineraler (eller andre ressurser) som eksisterer der. Disse ressursene kan spilleren bruke for å skaffe en rekke oppgraderinger i spillet, blant annet styrke spillerens helse, eller utvide skipets drivstoff-kapasitet.
Ytterligere oppgraderinger, utstyr eller andre ikke-essensielle gjenstander (deriblant magasiner eller dekorasjoner til romskipet) kan kjøpes fra kjøpmenn i bosetningene. I motsetning til den originale Mass Effect, hvor våpen overopphetes hvis de skytes kontinuerlig over lengre perioder, har våpnene til Mass Effect 2 et begrenset magasin som må lades på nytt etter et visst antall skudd. Et absorberende skjold kan beskytte Shepard og de andre medlemmene på laget. Spilleren kan gjenopplive falne lag-medlemmer med bruk av Unity-kraften. Men hvis Shepard dør, må spilleren begynne spillet på nytt fra det siste lagrede tidspunktet.
Alle motstanderne kan være beskyttet av blant annet skjold eller rustning, barrierer eller en kombinasjon av disse punktene. Men hver type beskyttelse har forskjellige sårbarheter. For eksempel er rustning vanligvis sårbar for blant annet forbrenning, snikskytter-rifler eller pistoler med tyngre kaliber. Derimot er skjold sårbare for krefter som overbelastning, eller fra hurtigskytende våpen som maskinpistoler eller automatgevær. Barrierer brukes vanligvis av motstandere som kan være sårbare for spesifikke våpen eller krefter.
Handling
I mellomtiden mener en menneskelig organisasjon kalt Cerberus at mennesker fortjener en større plass i det galaktiske samfunnet. De støtter prinsippet om at alle metoder for å fremme menneskehetens oppstigning er fullstendig rettferdiggjort, inkludert ulovlig eksperimentering og terror-aktiviteter. Spillets hovedperson er kommandør Shepard, en menneskelig elitesoldat som er øverstkommanderende for stjerneskipene SSV Normandy og Normandy SR-2. Medlemmer av Shepards enhet inkluderer Cerberus-operatørene Jacob Taylor og Miranda Lawson, medarbeidere Garrus Vakarian og Tali'Zorah, forsker Mordin Solus, den kriminelle Jack, den gen-manipulerte krogan-supersoldaten Grunt, morderen Thane Krios, asari Justicar Samara, og Morinth. Andre karakterer inkluderer pilot Jeff «Joker» Moreau, og Cerberus-lederen Illusive Man. I 2183, kort tid etter hendelsene i Mass Effect, blir SSV Normandy angrepet av et ukjent fartøy. Dette tvinger mannskapet til å forlate romskipet. Shepard dytter Joker inn i den siste rømningsboksen før han blir sprengt ut i verdensrommet.
Kort tid senere dør Shepard, og kroppen blir senere funnet igjen av Cerberus, som deretter begynner "Lazarus-prosjektet" med det eneste formålet å bringe Shepard tilbake til livet. To år senere blir Shepard gjenopplivet på et operasjonsbord, og unnslipper en forskningsstasjon som blir angrepet av blant andre Jacob Taylor og Miranda Lawson. Shepard blir brakt for å møte Illusive Man, som avslører at samtlige innbyggere i en rekke menneskelige kolonier har forsvunnet over hele galaksen. Shepard begynner å arbeide med Cerberus, og blir sendt for å undersøke en nylig angrepet koloni. Ledetråder avdekket av Shepards team tyder på at Reapers nå jobber sammen med en romvesen-rase kalt Collectors, som har bortført alle kolonistene.
The Illusive Man forklarer at Collectors bor utenfor Omega-4, et område som ingen romskip noen gang har returnert fra. Han gir Shepard i oppgave å sette sammen et team for å stoppe dem, en gang for alle. Shepard får også kommandoen over et nytt stjerneskip, Normandy SR-2, hvor Joker igjen blir pilot. Shepard rekrutterer også Mordin Solus, Garrus Vakarian, Jack og en rekke andre, før Illusive Man informerer dem om at en annen menneskelig koloni er under angrep. Snart får Shepard vite at Collectors opprinnelig var Protheans, som ble forvandlet til slaver av Reapers. Shephard oppdager at Collectors har konstruert en ny type Reaper, produsert av det genetiske materialet til de bortførte kolonistene. Shepard ødelegger maskinen som driver denne, og forbereder seg på å ødelegge resten av Collector-basen. Imidlertid foreslår The Illusive Man en annen metode som innebærer at Collectors teknologi kan brukes mot Reapers.
MF «Tysnes»
«Tysnes» er søsterskip til MF «Fusa» som ble bygget ved samme ferft i 1969.
Den første siamesisk-vietnamesiske krig
Etter at Ang Chan II (1791–1837) gjeninntok den kambodsjanske tronen i 1812, fra den rettmessige herskeren, beveget siamesiske styrker seg inn i Nord-Kambodsja og så sørover og beseiret kambodsjanerne i slaget ved Kompong Chang og tvang Ang Chan til å flykte til Viet Nam i 1832. Siameserne truet også med å ta tilbake land fra Viet Nam, ved å rykke fram til Châu Đốc og Vĩnh Long i Sør-Vietnam før de ble møtt med motangrep av vietnamesiske tropper og tvunget til å trekke seg tilbake. Et generelt opprør brøt ut i Kambodsja og østlige Laos (under siamesiske og vietnamesisk kontroll) mens en 15 000 mann stor vietnamesisk hær marsjerte mot den siamesiske i 1833 og assisterte Ang Chan med å vende tilbake til Udong, den kambodsjanske hovedstaden (nord for Phnom Penh). Med retretten til de siamesisk troppene, fikk Vietnam nesten total kontroll over Kambodsja.
Harald Hårfagre
Harald I Hårfagre, Harald Halvdanson eller Harald Luva (norrønt: Haraldr hárfagri), født ca. 850–870 og død ca. 931–932, regnes som den første kongen over deler av Norge.
Utstrekningen for Haralds kongedømme er omdiskutert, men hans rike var trolig på Vestlandet fra Lindesnes og langs kysten til Trøndelag. Kjernen i hans rike var på Sør-Vestlandet, forbundet med kontroll over handelen langs kysten fra Nord-Norge til Viken.
Alle årstall er basert på usikre kilder og antakelser, og er ikke nøyaktige.
Middelalderkilder
Harald Hårfagre er kjent fra en rekke kilder. Noen steder er han bare omtalt, i andre kilder er han mer utførlig beskrevet. Det er få samtidige og sikre kilder til Harald Hårfagres liv, og de fleste framstillinger preges av sagaenes fortellinger som ble skrevet på 1100-tallet eller senere. De må derfor vurderes mot andre kilder. I tillegg er det et problem at det er de yngste kildene synes å vite mer enn eldre, mer samtidige kilder. Således inneholder sagaene fra 1200-tallet utførlige beretninger og detaljer som ikke står i de eldre sagaene, og de opplyser heller ikke hvor de henter informasjonen fra. Mye kan dermed være oppdiktet, eller en forveksling med andre personer.
Sagaene bygger i stor grad på hverandre, slik at Fagrskinna og Nóregs konungatal trolig bygde på Sæmund Frodes tapte skrifter. Heimskringla og Egils saga har trolig bygd på Are Frodes tapte skrifter.
Stamfar
Det er først i skrevet litteratur fra 1100- og 1200-tallet vi møter påstanden om at norske konger var Hårfagres etterkommere. Når det gjelder Olav Tryggvason, finnes ingen samtidige kilder som hevder at han nedstammet fra Hårfagre. Hellig Olav ble riktignok kalt arforðr Haralds (= «Haralds arvevokter») av skaldene som brukte «Haralds arv» som kjenning for «Norge». Men skaldene prøvde bare å beskrive ham som sønn av Harald, dvs. hans biologiske far Harald Grenske. Det var ikke Hårfagre de siktet til. Harald Hardråde ble konge rett og slett i kraft av å være Hellig-Olavs halvbror, samtidig som han rådet over tilstrekkelig militærmakt å sette bak kravet sitt. Hardrådes nedstamning fra Hårfagre ble underbygget ved rent oppdiktede personer - sagnskikkelsen Sigurd Rise som beskrives som Hårfagres sønn med den helt fiktive samekvinnen Snøfrid Svåsedatter.
Halvdan - far til Harald
Men unntak av Ågrip er kildene fra andre halvdel av 1100-tallet og fra 1200-tallet samstemte om at Halvdan var Halvdan Svarte, men uten at det kan knyttes mot eldre kilder.
Sagaene gir vidt forskjellig inntrykk av hvor Harald vokste opp, hva som var hans maktbasis og hvilke deler av landet han kontrollerte. Han framstilles både som en rikskonge, vestlandskonge, østlandskonge og dansk:
Samlet er en på rimelig trygg grunn ved å si at far til Harald het Halvdan. Hvor han var fra er derimot usikkert.
Ragnhild - mor til Harald
Kildene er ikke samstemte om hvem som var mor til Harald. Fagrskinna og Heimskringla sier at Halvdan Svarte var gift med både med Ragnhild Haraldsdatter og Ragnhild Sigurdsdatter. I Landnåmabok er Tora oppført som Halvdans første kone, og ikke Ragnhild. Et senere tillegg til Fagrskinna sier at Halvdans andre kone var Helga Dagsdatter fra Hadeland. De eldre sagaene forteller ikke om hvem Haralds mor var, så hvorfor disse opplysningene dukker opp på 1200-tallet er uvisst.
Forskerne anser oftest Haralds mor som enten Ragnhild Sigurdsdatter eller Ragnhild Haraldsdatter.
Ólafía Einarsdóttir mener at beretningen i Fagrskinna om at Ragnhild Sigurdsdatter var moren, ble skrevet fordi kong Håkon Håkonsson av storpolitiske, internasjonale grunner ønsket å koble den norske kongeslekten med den danske skjoldungsætten. Hun hevder også at Harald Hårfagres mor var Ragnhild Haraldsdatter, datter av en konge i Sogn. Dette vil i så fall innebære at han arvet makten i Sogn via sin mor. Diktet Nóregs konungatal fra 1100-tallet slår fast at Harald var en Sognekonge.
Halvdan Koht mente Ragnhild på ett eller annet vis, stammet fra de jyllandsk kongene.
Samlet er en på rimelig trygg grunn ved å si at mor til Harald het Ragnhild.
Skjoldung eller Yngling?
Ordet yngling blir brukt om den svenske Ynglingeætten. Det er bevart to varianter av vers 4 i Haraldskvedet som gir forskjellig innhold. Bjarne Fidjestøl mente at ordet yngling (ungum ynglingi) i den ene varianten trolig er feil. Fidjestøl regnet derfor andre varianten (ungum eðlingi) som den originale teksten. Skaldekvadene knytter da ikke Harald mot ynglingene. Ifølge Snorre Sturlason var farsslekten fra Ynglingeætten. Fagrskinna viser ikke til noen forbindelse med Ynglingeætten.
Ordet skjoldung brukes om de danske kongeslektene. Kongesagaen Ågrip fra 1190-tallet gjengir et vers i kvadet Oddmjor. Det er i oversettelse: «Skjoldungen dreiv med skjoldet, Skeid-branden or landet...». Ordet Skjoldungen viser til Harald, og at han var av den danske Skjoldung-ætten. Finnur Jónsson daterte Oddmjor til 900-tallet, mens Halvdan Koht mente det var adskillig yngre. Nóregs konungatal fra slutten av 1100-tallet regnet også Harald Hårfagre til skjoldungenes ætt.
Fornavnene Harald og Halvdan er fremmede i vestnorrøne språk. Den svenske navneforskeren Erik Henrik Lind viste at navnet Harald ikke er kjent utenfor kongeslekten i Norge. På Island er den første som bar navnet en høvdingen som døde i 1251, og en ukjent landnåmsmann. Linds konklusjon var at navnet aldeles overveiende hørte hjemme på Østlandet. I kongeætten på Man og Suderøyene var det flere bærere av navnet. Sverrir Jakobsson påpekte at den eneste kongen som samtidskilder bekrefter har hersket i Norge på 900-tallet var dansk, Harald Blåtand (død 987), som på Jellingsteinen hevder å ha erobret hele Danmark og Norge. Jakobsson spør også om hvorfor de norske kongene skulle bære andre navn enn sine undersåtter, ta opp danske navn til dette formålet, og ære nabolandet på denne måten? Han mente at om Harald Hårfagre opprinnelig var fra Danmark, ville det kanskje være tenkelig, men neppe ellers. Navnet Halvdan er ikke kjent i Norge eller Island før på 1200-tallet, når en ser bort fra kongeslekten. Men navnet var alminnelig i Danmark og i Danelagen i England. Minst fire vikinghøvdinger i England og Irland bar dette navn mellom 860 og 925.
Søsken
Vita Griffini Filii Conani fra 1137 hevder at Rollo (ca. 860–928) og Torkill (Turgesius) var brødre av Harald Hårfagre. Det er ikke bekreftet i andre kilder. Dudo av Saint-Quentin skrev at Rollo var en fordrevet dansk kongesønn, sønn av en «kong Erik». Noen dansk kong Erik er ikke kjent. Haraldskvedet (vers 14) fortalte at Harald Halvdansson giftet seg med ei dansk kvinne. Sagatradisjonen vil senere ha det til at det var Ragnhild Eiriksdatter. Om det vises til den samme Erik, kan Harald og Rollo i stedet ha vært svogere.
Snorre Sturlason skrev på 1230-tallet at Harald hadde en bror som også het Harald, og som døde ti år gammel. Det blir regnet som oppdiktet.
Ektefeller og etterkommere
Haraldskvadet (vers 14) fra 900-tallet fortalte at Harald Halvdansson giftet seg med ei dansk kvinne. Sagatradisjonen vil senere ha det til at det var kongsdatteren Ragnhild Eiriksdatter fra Jylland. Claus Krag trakk Ragnhilds avstamning i tvil. Det er ingen kilder om noen «kong Eirik» i Jylland. Det kan være diktet av Snorre Sturlason for å legitimere Eirik Blodøks' navn og kongeverdighet.
Sagaene forteller at Harald Hårfagre hadde mange barn, med forskjellige kvinner. Hvor mange han fikk, er ukjent. I Historia Norvegiæ sies det at han hadde 16 sønner. Ågrip og Fagrskinna gir navnene på 20 av Haralds sønner. Snorre sier ikke noe om antallet. Etter Historia Norvegiæ var Eirik Blodøks den eldste. Etter Fagrskinna var Eirik blant de eldste og Håkon den gode blant de yngste. Snorre mente at Guttorm var den eldste. Etter Haralds død ble det å stamme fra Harald Hårfagre politisk opportunt: det ga arverett til kongemakten. Å ha Harald Hårfagre som oldefar ga uendelig mye mer legitimitet til et maktprosjekt enn å stamme fra en tilfeldig småkonge. Det er mer enn sannsynlig at mange av de slektslinjene som senere tiders høvdinger viste til, hadde blitt redigert av hensyn til dette. Det kan reises berettiget tvil om kongene Olav Tryggvason, Olav Haraldson og Harald Hardråde var etterkommere etter Harald Hårfagre. Mulige barn er med Ragnhild Eiriksdatter er Eirik Blodøks og med Tora Mosterstong er Håkon den gode (Håkon Adalsteinsfostre). De øvrige barna som er omtales i ulike sagaer er tvilsomme.
Tilnavnene
I Flóamanna saga fra omkring år 1300 ble det fortalt at Harald først ble kalt «Dovrefostre», deretter «Luva» og til slutt «Hårfagre».
Tilnavnet «Dovrefostre» kommer av at han etter en sagntradisjon skulle ha blitt oppfostret hos et troll som het Dovre, men som kan tolkes som Odin selv. Det var en egen saga om Harald Dovrefostre fra 1100-tallet, som nå er tapt. Fragmenter av sagaen er bevart i Flatøybok. Denne skal ha inneholdt en rekke eventyraktige fortellinger om Harald, som blant annet Fagrskinna og Heimskringla skal ha hentet stoff fra.
Tilnavnet «Luva» er brukt i Haraldskvadet om slaget ved Hafrsfjord. Men Harald Luva dukker ikke opp før i kildene på 1100-tallet.
Det er bevart to varianter av vers 4 i Haraldskvadet som gir forskjellig innhold. Bjarne Fidjestøl mente at oversettelsen med «hårfagre» (enum harfagra), trolig er feil. Det stemmer ikke med rimene i diktet. Den andre varianten (enum afarauðga) som betyr den svært lykkelige eller rike, stemmer derimot med rimet. Fidjestøl regnet derfor dette som den originale teksten. Det var også en annen kong Harald med tilnavnet «Hårfagre», nemlig Harald Hardråde. Han er kjent som Harald Hårfagre i samtidskilder. De første islandske historieskriverne kan på grunn av likheten med Luva som betyr lurvehodet, ha overført tilnavnet «Hårfagre» fra Harald Hardråde til «Harald Luva». Konsekvensen er at ingen av skaldene fra 900-tallet ser ut til å ha kjent til noen Harald Hårfagre. Den eldste kilden til bruken av Hårfagre-tilnavnet er Vita Griffini Filii Conani fra 1137.
Forskningsstatus er at tilnavnet:
Konge på Vestlandet
På 1800-tallet og i første halvdel av 1900-tallet hadde Snorres beretning størst gjennomslagskraft. Johan Schreiner gjorde seg i 1936 til talsmann for at Harald var en vestlandskonge. Den mest aksepterte begivenhetsrekken har i mange år vært at Harald Hårfagre ble konge i Sogn i tiårsalderen etter sin morfar. Med basis i Sogn kan han så ha erobret Hordaland og Rogaland. For å kunne klare det, gikk han sammen med Ladejarlen Håkon Grjotgardson. Håkon jarl fikk Sogn i len av Harald Hårfagre. Jón Viðar Sigurðsson mente at Haralds rike strakte seg fra Nordmøre til Lindesnes.
Harald skal, ifølge kvadet Glymsdråpa, ha vunnet mange slag, men bare slaget i Hafrsfjord er kjent fra skaldekvad. Haraldskvedet forteller at motstanderne var kongen Kjøtve den rike og Haklang. Se egen artikkel om slaget. Noen mener at Harald i Hafrsfjord erobret Rogaland, mens andre mente at han forsvarte sitt rike.
Kildene spriker altså en god del. Haraldskvedet fra 900-tallet forteller altså at Harald Halvdansson bodde på Kvinnum, og at Luva holdt til på Utstein. Forfatteren av Fagerskinna og Snorre Sturlasson begge fra 1200-tallet hadde andre oppfatninger. Det kan være at kildene omtaler flere personer.
Konge over Viken?
Nóregs konungatal fra slutten av 1100-tallet forteller at sogningenes konge la under seg alt land mellom "Elva" og Finnmark. Det er foreslått at Elva var Göta älv, men det er mer trolig en elv ikke langt fra Lindesnes - Kvina?. Nóregs konungata har trolig Sæmund Frode (død 1133), som kilde. Göta älv er ikke i samsvar med at samtidskilder forteller at de danske kongene hadde kontroll over Vestfold fra tidlig 800-tall. Annales regni Francorum forteller at det var dansk styre i Westarfoldam i 813. Annales regni Francorum - http://www.thelatinlibrary.com/annalesregnifrancorum.html : "Missi sunt de hoc conventu quidam Francorum et Saxonum primores trans Albim fluvium ad confinia Nordmannorum, qui pacem cum eis secundum petitionem regum illorum facerent et fratrem eorum redderent. Quibus cum pari numero - nam XVI erant - de primatibus Danorum in loco deputato occurrissent, iuramentis utrimque factis pax confirmata et regum frater eis redditus est. Qui tamen eo tempore domi non erant, sed ad Westarfoldam cum exercitu profecti, quae regio ultima regni eorum inter septentrionem et occidentem sita, contra aquilonem Brittaniae summitatem respicit, cuius principes ac populus eis subici recusabant. Quibus perdomitis cum revertissent et fratrem ab imperatore missum recepissent, filii Godofridi regis et ex primoribus Danorum non pauci, qui iamdudum relicta patria apud Sueones exulabant, conparatis undecumque copiis bellum eis intulerunt et confluentibus ad se passim ex omni Danorum terra popularium turmis commisso cum eis proelio etiam regno non multo eos labore pepulerunt." eller oversatt: "Fra dette møtet ble enkelte høvdinger for frankerne og sakserne sendt over elven Albi til grensene til Nordmennene, som ville slutte fred med dem på forespørsel fra deres konger og gjenopprette deres bror. De møtte like mange, for det var 16 av danenes høvdinger på det utpekte stedet, og ved eder og skjøter på begge sider ble freden stadfestet, og kongens bror ble gjenopprettet til dem. De var imidlertid ikke hjemme på den tiden, men dro med hæren til Westarfold (Vestfold), som er den siste regionen i deres rike som ligger mellom nord og vest, vendt mot nordtoppen av Storbritannia, hvis høvdinger og folk nektet å underkaste seg dem. Da de hadde lagt dem under seg og hadde mottatt sin bror sendt av keiseren, sønnene til kong Godofrid, og ikke få av de fremste danskene, som for lenge siden hadde forlatt landet sitt og hadde flyktet til Sueoni (Sverige) etter å ha forberedt sine styrker fra hvert hold, førte krig mot dem, og strømmet til dem fra alle deler av danenes land, folkets hærer, forpliktet seg til å kjempe med dem selv i det riket de befolket dem med ikke mye arbeid.". De danske kongene som også hersket i Westarfoldam - het Reginfred og Harald, navn som forekommer i de senere norske kongeslektene. Det har vært antatt at Westarfoldam var identiske med Vestfold, men Jón Viðar Sigurðsson mente at Westarfoldam omfattet hele kystområdet fra Lindesnes til Göta älv.
Harald Hårfagre ble først tilskrevet et rike i Vestfold i de yngste kongesagaene. Så sent som i 1204 var det danske kongen Valdemar Seier i Vestfold for å kontrollere kongevalget av baglernes konge Erling Steinvegg. Ikke før Valdemars død i 1241 sluttet danske konger – for en periode – å gjøre krav på Viken.
Konge over Opplandene?
Som sønn og arving av Halvdan Svarte har det vært antatt at han også styrte deler av det indre Østlandet. Haraldskvedet fra omkring 900 forteller at Harald var nordmennenes konge, men Trøndelag og det indre Østlandsområdet var ikke en del av Norges-begrepet på denne tiden. Nóregs konungatal forteller videre at sogningenes konge la under seg alt land mellom "Elva" (Kvina?) og Finnmark.
I dag anser de fleste historikere Snorres beretning om Harald Hårfagres systematiske felttog fra Østlandet til Trøndelag som oppdiktet - uten eldre kildegrunnlag i form av skaldekvad.
Achalasi
Forklaring
Dette betyr at spiserørets (øsofagus) lukkemuskel (sfinkter) og svelgemuskler ikke fungerer som de skal. Ved normal funksjon skal den svelgingen vi kjenner i halsen åpne den nedre lukkemuskelen, og igangsette pulserende bølger av sammentrekninger (peristaltikk) som presser maten ned i magesekken. Når maten så er nede i magesekken, skal lukkemuskelen lukkes tett, slik at mat og syre ikke kommer opp igjen i spiserøret. Hos en pasient som har achalasi gir svelging liten eller ingen åpning av muskelen, og liten eller ingen fungerende peristaltikk.
Harald Hårfagre
Vennskap med Håløygjarlene
Snorre Sturlason forteller i Heimskringla, i kapitler som bærer sterkt preg av å være oppdiktet, at Håkon Grjotgardsson kom til Harald Hårfagre, som da var i ferd med å erobre Trøndelag. Håkon ble hans jarl og hjalp ham å sluttføre erobringen. Etter Fagrskinna skulle imidlertid Håkon først ha etablert seg på Lade, dit Harald kom på veitsle. Den allmenn oppfatningen nå er at Håløygjarlene etablerte sin makt rundt Trondheimsfjorden før kong Haralds kongeperiode. Oppfatningene har vært motstridende om Harald erobret Trøndelag, eller om det ble inngått allianser. Jarlene kan ha anerkjent Harald som overkonge, men denne oppfatningen kom først ved sagaene fra 1200-tallet, og trenger ikke være rett. Den vanligste oppfatningen er at de inngikk en allianse eller et vennskap.
Achalasi
Symptomer
Det vanligste symptomet er vansker med å svelge mat. Det oppleves ved at man svelger maten, men det bygges opp et trykk i spiserøret som er ubehagelig eller vondt. Dersom maten ikke kan presses ned ved gjentatt svelging, vil maten ofte komme opp igjen ufordøyet. Det vil da ikke være noen sur smak på denne, siden den ikke har vært nede i magesekken. I tidlige stadier er dette korte «pauser» i gjennomflyten, og i sene stadier kan det være umulig å få ned mat eller drikke på mange timer.
Harald Hårfagre
Vennskap med Håløygjarlene
Haraldskvedet fra omkring 900 forteller at Harald Halvdansson var konge, og at han var nordmennenes fyrste. Det kan diskuteres om det betyr at han var konge over Norge eller ikke, eller konge over de nordmennene som bodde der han var konge. Trøndelag og det indre Østlandsområdet var likevel ikke en del av Norges-begrepet på denne tiden.
Achalasi
Symptomer
Symptomene på Achalasi behøver ikke dukke opp tidlig, selv om tilstanden er medfødt. Det finnes mange tilfeller der symptomene dukker opp i tenårene eller senere.
Charles Vogel
Charles Vogel (født 3. november 1878 i Bischwihr i Alsace i Tyskland [senere fransk], død 13. april 1958 i Montbeton i Frankrike) var katolsk kinamisjonær tilhørende det parisiske ytremisjonsselskap og biskop av Shantou i Kina.
Achalasi
Lindring
Mange som lever med achalasi opplever god nytte av å drikke mye til maten når man spiser. Dette vil øke muligheten til å få maten helt ned i første forsøk, da maten blir mer flytende.
Charles Vogel
Prest
Han begynte på det parisiske ytremisjonsselskap den 14. september 1897 og ble presteviet 23. juni 1901. Han reiste til Guangdong i Kina den 24. juli samme år. Først studerte han kantonesisk i Kanton samtidig som han underviste ved seminaret der. Han studerte senere hakka og virket blant hakkaene i Laolong i syv år, og lærte seg også hokkien og virket i fire år i Chaozhou dit han ble sendt i 1910.
Achalasi
Lindring
Et annet råd er å sitte rett når man spiser. Rett rygg øker spiserørets bevegelsesfrihet, og kan avhjelpe noe. Se også avsnitt om cannabis-bahandling under.
Harald Hårfagre
Vennskap med Håløygjarlene
Fagrskinna forteller at Haralds menn var blitt jaget bort av Atle jarl i Sognefylket. Kongsmennene flyktet nordover til Trøndelag og fikk veitsle hos Håkon på Lade. Harald ga etter dette Sognefylket i len il Håkon. Håkon samlet en hær og dro mot Atle. I denne kampen mellom dem ble begge drept. Senere ble han forlikt med sønnen Sigurd Håkonson, og la under seg Trøndelag og landet helt nord til Finnmark.
Charles Vogel
Prest
I 1915 ble han misjonsprokurator.
Mafrian og Østens katolikos
Setet for mafrianen var frem til 1089 Tikrit, deretter Mosul, og fra 1155 Mar Mattai-klosteret, samtlige nord i dagens Irak. Utover århundrene sank andelen syrisk-ortodokse kristne i Persia, slik at tittelen mistet sin opprinnelige betydning. Mafrian og Østens katolikos ble dermed etter hvert en ren ærestittel for patriarkens stedfortreder (og vanligvis selvskrevne etterfølger). Tittelen ble avskaffet i 1860.
Charles Vogel
Biskop
Den 10. desember 1934 ble han utnevnt av pave Pius XI titulærbiskop og koadjutor av Shantou.
Harald Hårfagre
Vennskap med Håløygjarlene
Med Glymdråpa som eneste kjente kilde, laget Snorre Sturlason en fortelling om Harald Hårfagres slag mot orkdalingene ved Oppdal (Uppdalsskógr), og de to slagene ved Solskjel. Det først var mot mørekongen Huntjov, hans sønn Solve Klove og hans svigerfar kong Nokkve i Romsdal, den andre mot Sølve og hans allierte kong Arnviðr på Sunnmøre, og Auðbjørn, som hersket over Fjordane. Snorre kan ha tolket Glymdråpa inn i feil sammenheng, siden diktet ikke gir noen stedsopplysninger. Erik Gunnes betraktet fortellingen som lite troverdig.
Mafrian og Østens katolikos
Patriarken av Antiokia gjeninnførte i 1964 tittelen Østens katolikos (og metropolitt av Malankara; men ikke mafrian) for overhodet av de syrisk-ortodokse kristne i den indiske regionen Malankara. Denne tittelen er fremdeles i bruk i den malankarisk-ortodoks-syriske kirke, men ble i den syrisk-ortodokse kirke i 2002 endret til katolikos av India.
Charles Vogel
Biskop
Da biskopen Adolphe Rayssac, trakk seg tilbake i 1935, overtok Vogel som apostolisk vikar der. Da Shantou ble elevert til bispedømme i 1946 ble Vogel ordinær biskop der.
Under sitt episkopat var han særlig opptatt av formasjonen av det kinesiske presteskap, og utviklet skoler og pastoralt arbeid, ikke minst i byen Shantou.
Achalasi
Behandling
Achalasi kan blokkes ut, behandles toksikologisk eller opereres, men kan ikke helbredes totalt.
Harald Hårfagre
Var Haralds styre grunnlaget for Islands landnåm?
Landnåmet på Island blir i de islandske sagaene forklart med Harald Hårfagres harde styre, og at Harald tok odelsretten fra bøndene. Men det er ikke rett at han tok fra bøndene odelsretten.
I dag ser en på koblingene mellom landnåmet og Harald Hårfagre som en opphavsmyte for landnåmet, som ikke er rett.
Irland, Orknøyene, Hebridene og Shetland
Vita Griffini Filii Conani fra 1137 forteller at Harald Hårfagre deltok i en ekspedisjon i Dublin i Irland. Han styrte over Irland og «de danske øyene». De danske øyene kan ha vært Orknøyene, Hebridene og Shetland. Det er foreslått at kjenningen i Glymdråpa (andre vers - hlymræks of trǫð glymja) viser til den irske byen Limerick i betydningen irske sjøfarere, men det er ikke den eneste mulige tolkningen.
Orknøyingenes saga (fra omkring 1200) og Heimskringla (fra ca. 1230) forteller at etter slaget i Hafrsfjord ble Orknøyene, Hebridene (Hjaltland) og Shetland (Suderøyene) tilfluktssted for vikinger som bodde på øyene om vinteren og herjet i Norge om sommeren. Harald Hårfagre seilte da til Orknøyene og rensket helt for vikinger der. Under felttoget ble Ragnvald Mørejarls sønn Ivar drept, og i vederlag fikk Ragnvald Orknøyene og Hebridene. Disse øyene ga han videre til sin bror Sigurd Øysteinsson, som fikk tittelen jarl av kongen.
Harald Hårfagres reise og herredømme over øyene er blitt trukket i tvil:
Skottland og Man
Glymsdråpa forteller at Harald vant mot skotter. Det framgår ikke hvor dette foregikk.
Pietro Pavan
Pietro Pavan (født 30. august 1903 i Treviso i Italia, død 26. desember 1994 i Roma) var en av den katolske kirkes kardinaler.
Achalasi
Utblokking
En utblokking medfører nedføring av en vannballong ned i spiserøret. Denne føres ned til lukkemuskelen hvorpå denne strekkes ut til et forhåndsbestemt mål for å gjøre den slakkere permanent. Det er også dokumentert tilfelle der utblokking har ført til en utposning på spiserøret rett over lukkemuskel og dermed forverret situasjonen.
Harald Hårfagre
England
Harald hadde sønnen Håkon som etter norrøne kilder ble fostret opp hos kong Adalstein. Adalstein var engelsk konge i perioden 927–939. Forfatteren av Fagrskinna forteller at Håkon ble sendt til England med sendebud. Dette er ikke omtalt i engelske kilder, og kan være diktet av senere sagaskrivere.
Pietro Pavan
Han var prest og akademiker, som ble betraktet som en av verdens ledende autoriteter på katolsk sosiallære. Han medforfattet pave Johannes XXIIIs encykika «Pacem in terris», og deltok som ekspert under Annet Vatikankonsil 1963–1965.
Charles Vogel
Episkopalgenealogi
Hans episkopalgenealogi er:
Harald Hårfagre
England
William of Malmesbury forteller at Harald sendte et skip med budbringer til kong Adalstein i York. Skipet var med gylden front og lilla seil. Dette er ikke omtalt i norrøne kilder, og William of Malmesbury regnes ikke alltid som pålitelig.
Det er uvisst hvordan forholdet var mellom Harald og Adalstein.
Samstyret med Eirik Blodøks
Sagaene avviker noe fra hverandre, om når Eirik Blodøks overtok:
Dødsfallet
Harald døde sottedød (av sykdom).
I Heimskringla fortelles det: