cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Carmenta
Bakgrunn
Hennes opprinnelse navn var Nicostrate, men det ble endret senere for å ære hennes berømmelse for å forutsi eller gi profetier. Mytologisk sett var hun mor til Evander og sammen med andre tilhengere grunnla de byen Pallantium som senere ble et av stedene som ble begynnelsen på Roma. Gaius Julius Hyginus nevner legenden at det var hun som endret de femten bokstavene i det greske alfabetet for å bli til det latinske alfabetet, hvilket hennes sønn Evander, en kulturhelt fra Arkadia i Hellas, introduserte til Latium.
Carmenta var en av de fire camenæ, de opprinnelige gudinnene for barnfødsler, og dessuten for hellige kilder, brønner og profetier. Hun var også tilknyttet den kimmeriske sibylle ved navn Carmentis i det italienske Apollo-tempelet i Cimmerium ved Avernosjøen (Lago d'Averno) i Campania.
Lederen for hennes kult ble kalt for flamen carmentalis. Det var forbudt å bære lær eller noen annen form hud eller skinn fra døde vesener i hennes tempel som lå ved siden av Porta Carmentalis i Roma. Hennes festival, som ble kalt for Carmentalia, ble feiret hovedsakelig av kvinner den 11. og 15. januar.
Ng Chiu Fan
Ng Chiu Fan (født 4. august 1962) er en hongkongkinesisk judoka.
Blake Worsley
Blake Worsley (født 7. november 1987) er en canadisk svømmer som spesialiserer seg i fristil. Han representerte landet sitt under Sommer-OL 2012 i London, der han røk ut i de innledende rundene på 200 meter fri.
William Medina
William Medina (født 10. april 1968) er en colombiansk judoka.
Han representerte Colombia under Sommer-OL 1988 i Seoul, der han ble nummer 19 i mellomvekt.
National American Woman Suffrage Association
National American Woman Suffrage Association (NAWSA) var en amerikansk kvinnesaksorganisasjon som arbeidet for kvinners stemmerett. Den ble etablert 18. februar 1890 da National Woman Suffrage Association (NWSA) og American Woman Suffrage Association (AWSA) fusjonerte, og hadde røtter tilbake til kvinnesaksmøtet på Seneca Falls i 1848. NAWSA vokste fra 7 000 medlemmer til to millioner medlemmer, og ble den største frivillige organisasjonen i USA.
Det var den klart største og viktigste organisasjonen innen den liberale kvinnesaksbevegelsen i USA og spilte en stor rolle for å få vedtatt kvinners stemmerett i 1920. Organisasjonens viktigste leder var Susan B. Anthony. Carrie Chapman Catt som ble president da Anthony gikk av i 1900 gikk inn for å rekruttere velstående medlemmer av den da raskt voksende kvinneklubbevegelsen, en strategi som førte til NAWSA vokste til en stor organisasjon med betydelig politisk innflytelse.
I 1920 ble NAWSA omdannet til League of Women Voters. NAWSAs logo var en solsikke, som siden 1860-årene var symbolet for den liberale kvinnesaksbevegelsen i USA.
NAWSAs forløper National Woman Suffrage Association var det viktigste forbildet for Gina Krog da hun grunnla Norsk Kvinnesaksforening i 1884 for å kjempe for kvinners stemmerett basert «den amerikanske plattform». Norsk Kvinnesaksforening og tidsskriftet Nylænde tok i 1890-årene også solsikken som logo etter inspirasjon fra NAWSA.
Ståle Blæsterdalen
Ståle Blæsterdalen (født 19. mars 1951 i Atnadalen i Folldal i Hedmark) er en norsk billedkunstner. Han arbeider med tegning, skulptur, kollasj og tresnitt.
Ståle Blæsterdalen er utdannet ved Statens håndverks- og kunstindustriskoles malerlinje 1972–76 og Statens kunstakademis grafikklinje 1977–82.
Kunstneren har hatt flere separatutstillinger, deriblant i Kunstnerforbundet 1991 og 1993, Trondheim kunstmuseum 1998 og Kunsthallen Lysekil i Sverige 1994. Han har også deltatt på kollektivutstillinger og biennaler i Norge, Danmark, Japan, India og England, og på Østlandsutstillinga og Høstutstillinga en mengde ganger fra 1978. Ståle Blæsterdalen har hatt utsmykningsoppdrag på blant annet Haukeland sykehus i Bergen (1985), Lillehammer sykehjem (2000), Bergerbakken skole og barnehage i Jevnaker (2000) og Levanger sykehus (2002). Kunstneren er representert i blant annet Lillehammer kunstmuseum, Trondheim kunstmuseum, Nasjonalgalleriet og Riksgalleriet i Oslo, og British Museum i London.
I 1995 mottok Ståle Blæsterdalen Oppland fylkeskommunes kunstnerstipend. Han har hatt garantiinntekt fra 2000.
James Norrington
Norrington tjenestegjorde i det britiske Royal Navy som løytnant. Han var stasjonert om bord på «HMS Dauntless» når skipet reiste fra England til Port Royal, med guvernør Weatherby Swann og hans unge datter, Elizabeth Swann. Når de legger merke til et havarert handelsfartøy, beordrer Norrington sine soldater å søke etter eventuelle overlevende - noe som fører til redningen av den unge Will Turner.
Åtte år senere er kaptein Norrington i ferd med å bli forfremmet til flaggkommandør. Blant de som er samlet til seremonien er Elizabeth Swann, nå en ung kvinne. Den nylig forfremmede Norrington frier til Elizabeth Swann på toppen av en festning, men hun besvimer og faller over muren, og inn i en havn nedenfor den høye festningen. Hun blir deretter reddet av kaptein Jack Sparrow, som deretter blir arrestert av Norrington fordi han blir avslørt som pirat. Kort tid senere blir Port Royal angrepet av pirater som kidnapper Elizabeth. Will Turner og Jack Sparrow tar kommando over det britiske skipet HMS Interceptor, og strander Norrington om bord på det skadde skipet HMS Dauntless. Når han blir vitne til hvordan Sparrow og Turner kommer seg unna med HMS Interceptor, erkjenner Norrington motvillig Sparrows uventede dyktighet og kompetanse som sjømann.
Norrington følger etter Sparrow og Turner med tre formål: få tilbake kontroll over HMS Interceptor, ta Jack Sparrow til fange, og redde Elizabeth Swann. Men kaptein Hector Barbossa senker HMS Interceptor. Norrington oppdager Elizabeths nødsignal og redder Swann og Sparrow. Norrington arresterer Sparrow og ignorerer Elizabeths bønn om å redde Will Turner fra Barbossa. Han gir seg først, etter at Elizabeth godtar hans ekteskapsforslag. Han ber deretter om Sparrows hjelp til å finne den mystiske øya Isla de Muerta.
På Isla de Muerta kjemper James Norrington og hans soldater mot de udødelige piratene. Når Will Turner endelig bryter forbannelsen (og gjør piratene dødelige igjen) beseirer Norringtons soldater dem. Kommandøren fengsler de overgitte piratene og returnerer til Port Royal sammen med Jack Sparrow. Men Sparrow risikerer å bli henrettet, for å være pirat. Will og Elizabeth frigjør han fra galgen, men de blir raskt tatt til fange igjen. Guvernør Swann benåder Will Turner, og Sparrow stikker av. Norrington utsetter i et døgn, å følge etter Sparrow.
På Isla Cruces duellerer Norrington, Sparrow og Turner for å kreve hjertet til Davy Jones. Norrington kommer seg unna med hjertet, før han blir oppdaget av Det britiske ostindiske kompani (EITC) og ført til Port Royal. Han tilbyr Cutler Beckett hjertet til Davy Jones, i bytte mot full benådning og bli forfremmet til admiral i Det britiske ostindiske kompani. I filmen «At World's End» gir Beckett ham ordre å ta kommando over «Den flygende hollender». Norrington blir senere gjenforent med Elizabeth Swann. Men selv om Norrington er i ekstase over å finne henne i live, opptrår Elizabeth fiendtlig.
Elisabeth anklager Norrington for å tjene under de som drepte faren hennes. Norrington benekter enhver kunnskap om, eller involvering i, guvernør Swanns dødsfall. Når de andre fangene blir ført til fengsel på skipet, tilbyr Norrington å la Elizabeth bo i hans værelse - men hun nekter. Senere blir Norrington dødelig såret, samtidig som Elisabeth og de andre fangene stikker av. Davy Jones tilbyr Norrington en utsettelse fra døden hvis han er villig til å slutte seg til mannskapet på den flygende hollenderen. Norrington stikker trassig sverdet sitt i Davy Jones sin skulder, før han dør.
Mount Banck
Mount Banck er et gjenkjennelig fjell av rød stein, 675 moh, som dominerer den lille halvøya like vest for Mascias Cove, på vestkysten av Graham Land. Under Belgica-ekspedisjonen i 1898 vart navnet «Ile Banck» benyttet om det som ble kartlagt som en øy adskilt fra fastlandet av et smalt sund. Flyfoto viste at det i virkeligheten er en liten halvøy, der dette fjellet dominerer.
Vegårshei Idrettslag
Vegårshei Idrettslag er en norsk idrettforening fra Vegårshei kommune i Aust-Agder. Foreningen ble etablert 12. mars 1902. I 2018 drev foreningen med følgende idretter alpin, fotball, friidrett, hopp, håndball, langrenn, orientering, skiskyting, sykkel, triathlon, trim, volleyball. Foreningen hadde i 2002 om lag 550 medlemmer.
Historikk
Ved etableringen var det i skiidrett som dominerte, men flere idretter kom til som sykling, terrengløp, skøyter og svømming. Lagets første bakke lå i Laupalskottet ved Lauve. På 1930-tallet ble det etablert flere arbeideridrettslag på Vegårshei. 19. juni 1932 vedtok Vegårshei Arbeiderungdomslag å danne Vegårshei AIL. Samme år ble også Jerv AIL etablert og i 1935 kom det tredje arbeideridrettslaget, Ubergsmoen AIL. I 1936 ble bygdas tre arbeideridrettslag slått sammen: Vegårshei AIL, AIL Jerv og Ubergsmoen AIL. Navnet ble AIL Jerv, men allerede året etter tok laget navnet Vegårshei AIL. 1. januar 1941 gikk Vegårshei AIL og Vegårshei Idrettslag sammen. Etter andre verdenskrig (1940-1945) ble det arbeidet med å få på plass et nytt klubbhus, og i desember 1947 var klubbhuset Fjellheim klar til bruk. I 2002 fylte idrettslaget 100 år.
NM på ski i 1994
Vegårshei Idrettslag arrangerte sammen med Aust-Agder idrettskrets Norgesmesterskap på ski på Vegårshei i 1994. Mesterskapet ble en stor suksess.
Rui Machida
Rui Machida (født 8. mars 1993) er en japansk basketballspiller.
Hun representerte Japan under Sommer-OL 2016 i Rio de Janeiro, der hun endte på åttendeplass med det japanske landslaget. .
Arnaut Danjuma
Arnaut Danjuma Groeneveld (født 31. januar 1997) er en nigerianskfødt nederlandsk fotballspiller som spiller for den engelske klubben, på lån fra den spanske klubben Villarreal CF.
Keiji Shirahata
Keiji Shirahata (白幡圭史 Shirahata Keiji) (født 8. oktober 1973) er en japansk tidligere skøyteløper.
Keiji Shirahata er en av få japanske skøyteløpere som har behersket lengre distanser enn 1,000 meter. Han la opp i 2002, men regnes fremdeles som tidenes beste japanske allroundløper, selv om han ble passert på Adelskalenderen av Takahiro Ushiyama i 2005.
Shirahata gjorde sine fremste prestasjoner i tiden før klappskøytene. Han tok sølv på 5,000 meter under VM enkeltdistanser i 1996, og i allround-VM tok han sølv sammenlagt to ganger (1995 og 1997) og bronse en gang (1996). I 2000 vant Shirahata en ny bronsemedalje på 5,000 meter i VM enkeltdistaner. I Shirahatas siste olympiske opptreden, 10,000 meter i Utah Olympic Oval, Salt Lake City, så det lenge ut til at han ville få en medalje, men måtte til slutt nøye seg med fjerdeplassen (bak Lasse Sætre).
Carlo Ginzburg
Carlo Ginzburg (født 1939) er en italiensk kulturhistoriker. Han har særlig gjort seg bemerket som pioner innen historiesjangeren kalt «mikrohistorie» og forskning på religionshistorie i tidlig nytid.
Ginzburg tok doktorgrad ved Universitetet i Pisa i 1961, underviste ved Universitetet i Bologna noen år før han ble professor i renessansehistorie ved University of California, Los Angeles. Hans mest kjente verk er Il formaggio e I vermi fra 1976. Boka handlet om de religiøse forestillingene til mølleren Menocchio, som levde på 1500-tallet, og var basert på forhørsprotokoller fra inkvisisjonen. Dette (svært smale) emnet ble benyttet til å skrive en fremstilling av reformasjonstidens religionshistorie og inkvisisjonens konfrontasjon med folkelig religiøsitet. Metoden med å la dype analyser av svært ubetydelige enkelthendelser eller enkeltpersoner forklare større historiske sammenhenger kalt mikrohistorie. Ginzburg har også publisert teoretiske verk om denne metoden.
I 1979 var Ginzburg sammen, men en liten gruppe historikere en av de første til å få tilgang til vatikanets klausulerte inkvisisjonsarkiver.
Thor Inge Kristiansen
Thor Inge Kristiansen (født 13. april 1924 i Stavanger, død 7. november 1994) var en norsk skuespiller. Kristiansen var elev ved Kongsgård skole i Stavanger. Han debuterte i 1948 på Rogaland Teater og var ansatt der til 1963 og fra 1977. Kristiansen var ansatt ved Riksteatret 1963–1969, Trøndelag Teater 1969–1970 og Den Nationale Scene 1970–1977.
Han spilte i et stort repertoar, hos Henrik Ibsen blant annet Engstrand, Aslaksen og Brack; Polonius i William Shakespeares Hamlet, Carolus Magnus i Arne Garborgs Læraren, Mats i Johan Herman Wessels Kjærlighet uten strømper, en frodig Doolittle i My Fair Lady, Beslay i Nederlaget av Nordahl Grieg, Aigisthos i Jean-Paul Sartres Fluene.
Kristiansen vakte stor oppmerksomhet med Peter Skredder i Ordet av Kaj Munk. Han iscenesatte i Stavanger det lokalpatriotiske Maktå på Straen av Leiv Isaksen og spilte selv Børe i forestillingen.
Gallesolvikler
Utseende
En liten til middelsstor (vingespenn 11-14 millimeter), brunspraglete vikler. Forvingen har en mer eller mindre tydelig, hvit flekk ved bakkanten. Bakvingen er ensfarget brun.
Levevis
I likhet med flere andre arter i slekten Pammene utvikler larvene til denne arten seg inne i galler laget av gallvepser (Cynipoidea) på eik (Quercus spp.). De voksne viklerne flyr i mai-juni.
Utbredelse
Arten er utbredt i Europa, bortsett fra den østligste delen. I Norge er den funnet nord til Sogn og Fjordane.
Bringebærjenta
Bringebærjenta (svensk: Hallonflickan) er betegnelsen på et menneskeskjelett fra yngre steinalder som ble funnet i 1943 i en myr ved Falköping i Västergötland. Da liket ble studert oppdaget man at magen hennes var full av bringebærfrø, og det antas at hennes siste måltid hadde vært store mengder solmodne bringebær. Bringebærjenta er ikke like godt kjent, og heller ikke like godt bevart som for eksempel Bockstensmannen eller Bäckaskogkvinnen. Bringebærjenta har siden 1994 ligget på Falbygdens museum, og inngår i basiutstillingen Forntid på Falbygden.
Funnet
20. mai 1943 grov en Carl Wilhelmsson etter torv i Rogestorpamossen eller Smedjemossen i Luttra socken ved grensen til Kinneveds socken. Funnplassen ligger ca. 5 km sør for Falköping. Nede i bunnen av torvgrøften så Wilhelmsson deler av et skjelett. Først noe som lignet en hånd, deretter en hodeskalle og underkjeven. Funnet ble rapportert til politiet, men siden det var klart at det ikke dreide seg om en kriminell handling fra nyere tid, ble saken etter hvert overlatt til Riksantikvarieämbetets ekspert K.E. Sahlström. Levningene ble deretter skåret ut i en blokk av myra, og denne ble lagt i en trekiste, før den ble sendt til Historiska museet i Stockholm for videre undersøkelser.
Analyser
Funnet har blitt analysert en rekke ganger av eksperter, deriblant professor Nils-Gustaf Gejvall på 1940-tallet, samt Sabine Sten og Torbjörn Ahlström på 1990-tallet.
1940-tallet
Aldersbestemmelse av pollenanalyse viste at liket var over 4000 år gammelt. I magen ble det funnet en mengde bringebærfrø. Man kan derfor konkludere med at dødsfallet skal ha skjedd i løpet av sensommeren fra juli til august. En undersøkelse av skjelettet viste at det var en ung kvinne på 18-20 år, og at hun var ca. 145 cm høy. Hennes to bein var bøyde, og det er antatt at dette var fordi de var bundet opp, og at tau og stropper som holdt dem på plass hadde råtnet bort. Levningene fikk, på grunn av at de hadde tilhørt et ungt menneske samt mageinnhold, navnet «Bringebærjenta».
1990-tallet
En ny datering, denne gangen med C14-metoden, flyttet Bringebærjentas død ytterligere 1000 år tilbake i tid. Døden oppsto sannsynlig 3105-2935 f.Kr. i løpet av sensommeren i neolittisk tid. Da torvmaterialet ble undersøkt fant man også restene av ca 2–3 mm store ferskvannssnegler. Sneglene viser at Bringebærjenta falt i åpent vann i en kalkrik innsjø.
Tolkninger
Funnene viser at det var åpent vann og grunt i sjøen der hun døde. Man kan nesten helt sikkert utelukke nødsituasjoner som drukning eller at hun falt i gjørma. Det er ikke noe bløtvev igjen av Bringebærjenta, og skjelettet hennes er ikke komplett. Det er derfor vanskelig å vite nøyaktig hvordan hun døde, om hun ble tatt av dage eller led en naturlig død. Ca. 6 meter nord for stedet hvor Bringebærjenta ble funnet, ble det funnet en tangpilspiss i flint,  noe som reiser spørsmålet om noen skjøt på henne og om hun ble skutt, skadet eller allerede død da hun falt i sjøen. Sannsynligheten for at pilspissen og Bringebærjenta har noen direkte sammenheng, er imidlertid liten. Leggene var bundet opp, og mye tyder på at hun var blitt ofret. Bringebærjenta døde på sensommeren, og kan således ikke ha blitt ofret for å fremme avling, noe som mer sannsynlig ville funnet sted på våren. Om hun ble ofret, vet vi ingenting om bakgrunnen for offerhandlingen. Kanskje det ikke ble oppfattet som en straff å bli ofret, men en stor ære og noe positivt å være den som gjennom en menneskeofring gir velstand og solidaritet til stammen. Like gjerne kan jenta ha vært en kriminell som hadde blitt henrettet.
Yousuf Al-Hammad
Han representerte Kuwait under Sommer-OL 1988 i Seoul, der han ble nummer 19 i mellomvekt.
Asako O
Asako O (født 16. desember 1987) er en japansk basketballspiller.
Hun representerte Japan under Sommer-OL 2016 i Rio de Janeiro, der hun endte på åttendeplass med det japanske landslaget. .
Sanae Motokawa
Hun representerte Japan under Sommer-OL 2016 i Rio de Janeiro, der hun endte på åttendeplass med det japanske landslaget. .
Dommervagten
Dommervagten er betegnelsen for Københavns Byrets avdeling for grundlovsforhør. Avdelingen er plassert i et hjørne av Københavns politigård.
Siktede som menes å ha begått en forbrytelse med en strafferamme på 1½ år, blir fremstilt i Dommervagten.
Grundlovsforhørene i Dommervagten er (med mindre at en av partene begjærer dørene lukket og får medhold) offentlig tilgjengelige.
Mount Bulcke
Mount Bulcke er et bratt fjell, 1030 moh, ytterst på en isdekt utstikker som strekker seg fra sør fra Solvay Mountains helt sør på Brabant Island i Det antarktiske arkipel. Det ble oppdaget av Belgica-ekspedisjonen under Gerlache, 1897–99, og ble navngitt av han etter Bulcke som støttet eksepdisjonen økønomisk.
EM i friidrett 1934 – Tikamp menn
Dette er de offisielle resultatene for øvelsen Tikamp menn ved EM i friidrett 1934 i Torino, Italia den 8. og 9. september 1934.
Rødstenkhonningeter
Rødstenkhonningeter (Myzomela obscura) er en fugl i slekten Myzomela i familien honningetere. Den forekommer i Australia, på Molukkene og på Ny-Guinea.
Underarter
Det er beskrevet åtte underarter av rødstenkhonningeter :
EM i friidrett 1934 – Tikamp menn
Resultater
8./9. september {{legend|#F2F5A9|Beste resultat i hver øvelse vises i gult|border=solid 1px #AAAAAA}}
Kommunale Tjenestemænd og Overenskomstansatte
Kommunale Tjenestemænd og Overenskomstansatte (KTO) er en interesseorganisasjon og sammenslutning som pr. 2007 består av 48 medlemsorganisasjoner med hovedkontor i København.
Organisasjonens formål er å opptre felles i forhandlinger om generelle lønns- og ansettelsesvilkår for kommunalt ansatte tilsluttet KTO.
De 48 medlemsorganisasjonene er oppdelt i fire valggrupper, henholdsvis Landsorganisationen i Danmark, Funktionærernes og Tjenestemændenes Fællesråd, Akademikerne samt øvrige organisasjoner.
Formann er Anders Bondo Christensen.
Akilong Diabone
Akilong Diabone (født 1955) er en senegalesisk judoka.
Kommunale Tjenestemænd og Overenskomstansatte
Eksterne lenker
KTOs hjemmeside
Akilong Diabone
Han representerte Senegal under Sommer-OL 1988 i Seoul, der han ble nummer 19 i mellomvekt.
Klimapådriv
Klimapådriv, eller klimapådrag, er et samlebegrep for alle faktorer som kan medvirke til klimaendringer. Eksempler på slike påvirkninger er endringer av atmosfærens gassammensetning, forandringer i solstrålingen på grunn av solens energiomsetning, vulkanutslipp og endringer av jordens bane rundt solen. Dette er endringer som påvirker jordens strålingsbalanse, og omtales derfor også som strålingspådriv. Mange forskere mener at dagens globale oppvarming for en stor del har sammenheng med utslipp av karbondioksid (CO2), den er dermed en endring av strålingspådrivet, og kommer i kategorien for et menneskeskapt ytre klimapådriv. Klimapådriv som ikke innbefatter endring av strålingspådrivet har å gjør med havets og luftens strømninger. Her er det tektoniske prosesser som påvirker jordoverflaten som spiller inn, da først og fremst ved oppbygging av fjellkjeder og endring av verdenshavene (kontinentenes plassering). Endringer av jordens overflate i form av nye fjellkjeder og kontinentalforskyvning er endringer som tar svært lang tid. Enda en kategori av klimapådriv har å gjøre med indre klimapådriv, slik som er tilfelle med sykluser som El Niño.
Klimaet på jorden er avhengig av kompliserte gjensidige påvirkninger mellom atmosfæren, havet og jordoverflaten. Dette omfatter både fysiske, kjemiske og biologiske prosesser. Forholdet mellom et klimapådrag og effekten pådraget har på klimaet blir kalt klimafølsomhet. En prosess som påvirker klimaet og som samtidig endrer klimafølsomheten blir kalte en tilbakekoblingsmekanisme. Om denne tilbakekoplingen forsterker klimapådraget kalles det en positiv tilbakekopling, og om tilbakekoplingen reduserer klimapådraget omtales det som negativ tilbakekopling.
Definisjon og begrepsavklaring
Klimapådriv deles inn i to hovedkategorier, ytre og indre klimapådriv. Ytre klimapådriv kan deles inn i naturlige, som vulkanutbrudd og endringer i solens stråling, eller menneskeskapte, som for eksempel økt CO2-konsentrasjon i atmosfæren eller endringer i arealbruk.
Klimapådriv kan klassifiseres etter om de påvirker med et strålingspådriv, direkte eller indirekte, eller ikke gjør det. Direkte strålingspådriv påvirker jordens strålingsbudsjett, slik som CO2 i atmosfæren som absorberer og avgir infrarød stråling. Indirekte strålingspådriv skaper en strålingsubalanse ved først å endre klimasystemkomponenter, som så i neste omgang fører til endringer i strålingsbudsjettet. Et eksempel på det siste er virkningen som aerosoler har på nedbørsintensiteten til skyer.
Klimapådriv som ikke påvirker strålingspådrivet forårsaker en klimaendring som innebærer en omfordeling av energi i klimasystemet, siden disse ikke direkte påvirker balansen mellom innkommende solstråling og utgående stråling fra jorden. Eksempler er svært langsomme endringer som påvirker jordoverflaten (hav og fjell ) og dermed påvirker havstrømmer og atmosfærens luftsirkulasjon.
Indre klimapådriv er de som finnes i klimasystemet selv, som El Niño og Kvasibiennal oscillasjon. Disse variasjonene påvirker den globale overflatetemperaturen ved endring av varmedistribusjon mellom havdypene og atmosfæren.
Et beslektet begrep er tilbakekoblingsmekanismer, som er prosesser i klimasystemet som enten kan forsterke eller svekke virkningen av klimapådrivet. Her er det en årsak og virkning sammenheng: Pådraget setter i gang klimaendringer, mens tilbakekoplingsmekanismene som regel bestemmer størrelsen på dem.
Indre klimapådriv
Klimapådriv som ikke endrer strålingspådrivet virker vanligvis over en større tidsskala enn strålingspådriv. Mens strålingspådriv kan føre til merkbare endringer i løpet av noen tiår, har endringer som ikke innbefatter strålingspådrivet en tendens til å virke over større tidsskalaer. Dette er fordi de er relatert til geologiske prosesser som endrer jordens overflate i form av dannelse av fjellkjeder og endring av havområder.
Vitenskapsåret 1814
Vitenskapsåret 1814 er en oversikt over hendelser, prisvinnere, fødte og avdøde personer med tilknytning til vitenskap i 1814.
Klimapådriv
Klimasystemets sykluser
El Niño er den varme og negative fasen av en klimasyklus som kalles El Niño-sørlige oscillasjon, og kjennetegnes ved en oppvarming av havflaten, eller at temperaturer i sjøoverflaten ligger over gjennomsnittet, i enten det sentrale eller østlige tropiske Stillehavet. Denne oppvarmingen forårsaker et skifte i den atmosfæriske sirkulasjonen med redusert nedbør over Indonesia og Australia, mens nedbør og tropisk syklonformasjoner øker over det tropiske Stillehavet. De lave passatvindene, som normalt blåser fra øst til vest langs ekvator, svekkes eller begynner å blåse fra den andre retningen.
I tillegg til El Niño fines det en rekke andre sykluser i klimasystemet, blant annet den kvasibiennale oscillasjonen og den Nordatlantisk oscillasjon. Dette er eksempler på at klimaet i sin natur er variabelt og kan endres selv om det ikke er noen ekstern pådriv tilstede. En uforstyrret forandring ville være en type naturlig omskifting som El Nino. El Nino har en tendens til å forårsake atmosfærisk oppvarming fordi det transporteres varme fra havet tilbake i atmosfæren. Dette skjer selv om det ikke er noen endring av strålingspådrivet eller annet ekstern pådriv.
Ytre klimapådriv
De ytre klimapådrivene er de som endrer jordens klimatilstand. De kan være naturlige som vulkanutbrudd, solens varierende utstråling og jordens planetbevegelser, eller menneskeskapte som endringene som har skjedd i atmosfærens gassammensetning siden den industrielle revolusjon.
Strålingspådriv
Om klimaet på jorden er i en stabil tilstand vil netto solinnstråling ved atmosfærens ytre grense være lik varmestrålingen fra jorden og ut til verdensrommet. Denne balansen kan imidlertid ikke oppstå på ethvert sted og til enhver tid. For eksempel vil områdene ved Nord- og Sørpolen avgi mye mer varmestråling om vinteren enn det som mottas som solstråling. Det som er av betydning er en balanse over hele jordkloden som et gjennomsnitt over noen år.
Ved en ubalanse med oppvarming av jorden vil solstrålingen være større enn utstrålt energi, altså en ubalanse som gir strålingspådriv. Klimasystemet vil gjenopprette en ny balanse ved endring av klimaet, noe som forårsaker en temperaturøkning. Denne temperaturendringen fører til endring av varmestrålingen ut til verdensrommet, men etter en viss tid vil balansen for inn- og utgående energi bli gjenopprettet. På vei mot en ny balanse kan imidlertid klimasystemet blir endret, for eksempel ved at sirkulasjonene i havet og atmosfæren forandres.
Tiden det tar for å oppnå strålingsbalanse, og stabilt nytt klima, er i stor grad bestemt av den store varmekapasiteten og langsomme sirkulasjon til havet. Om jorden ikke hadde hav og årstidsvariasjoner og dersom vegetasjon, snø- og isdekke ikke endret seg, ville en plutselig endring av strålingsbalansen ført til en ny stabil balanse i løpet av kort tid. I dette hypotetiske tilfellet ville klimaendringene vært mer eller mindre over i løpet av noen måneder. I den virkelige verden vil derimot utbredelse av snø og sjøis, havets virkning, og endringer av vegetasjon og innlandsis bety at endringene tar meget lang tid.
Vulkanutbrudd
Store vulkanutbrudd kan sende ut store mengder støv og svoveldioksid i stratosfæren. Disse stoffene kan ha en oppholdstid på flere år og spre seg ut i hele jordens atmosfære. En har kjennskap til disse hendelsene på grunn av iskjerneprøver fra Antarktis og Grønland som går minst 150 000 år tilbake i tiden. En kjenner til at slike hendelser kan senke den globale temperaturen mellom 0,5 og 1 °C året etter utbruddet.
Marija Papova
Marija Papova (født 13. juli 1994) er en belarusisk basketballspiller.
Hun representerte landet sitt under Sommer-OL 2016 i Rio de Janeiro, der hun endte på niendeplass med det hviterussiske landslaget. .
Klimapådriv
Variasjon i solens energiutsending
Strålingspådriv er en endring i balansen mellom innkommende solstråling og utgående infrarød stråling (altså varme). Uten noe strålingspådriv vil solstråling som kommer til jorden fortsette å være omtrent lik den infrarøde strålingen som sendes ut fra jorden.
Solens aktivitetsminimum synes å korrelere med lavere temperaturer på jorden, og lengre enn gjennomsnittlige solflekksykluser synes å korrelere med høyere temperaturer. Fra 1400-tallet frem mot rundt 1850 var solflekksyklusen sterkt redusert. Perioden 1645–1715 er kjent som Maunder Minimum eller den lille istid, og Europa opplevde uvanlig lave temperaturer. Solens varierende utstråling ser ut til å ha påvirket jordens klima innenfor perioder på noen tiår, men at menneskeskapte klimapådriv fikk større betydning fra slutten av 1900-tallet.
West Iqiebor
West Iqiebor (født 1. oktober 1964) er en nigeriansk judoka.
Klimapådriv
Jordbanen
Jordens bane rundt solen er elipseformet, hvilket vil si at banen kan beskrives av tre størrelser: gjennomsnittlig avstand mellom jorden og solen, eksentrisitet (uttrykker avviket fra ideell sirkulær bane) og orienteringen av planet jorden beskriver. Av disse parametrene er det avstanden til solen som har størst betydning for den solare energiflukstettheten (energi per tidsenhet per arealenhet). Jordaksehellingen, som er vinkelen mellom jordaksen og normalen til planet som jordbanen beskriver, har også betydning. Den serbiske matematikeren Milutin Milanković har beskrevet hvordan disse banene varierer med tiden og hvordan det påvirker variasjonen av solinnstråling mot jorden, kjent som Milanković-syklusene. Dette holdes som en grunnlegende mekanisme for at istider og varmeperioder oppstår.
Dvergbjørksolvikler
Dvergbjørksolvikler (Pammene clanculana) er en sommerfugl i gruppen av viklere (Tortricidae).
Klimapådriv
Klimagasser
Solstråling som passerer gjennom skyer, og som ikke reflekteres tilbake til verdensrommet, varmer opp jordens overflate. Den infrarøde strålingen (langbølget infrarødt, eller varmestråling) som oppstår fra jordoverflaten (terrestrisk stråling) sendes oppover og absorberes av skyer og klimagasser (CO2, metan (CH4), nitrogenoksid (N2O), et cetera). I neste omgang vil skyer og klimagasser stråle ut den mottatte energien som varmestråling oppover i verdensrommet og nedover (atmosfærisk tilbakestråling), derved oppvarmes jordens overflate. Jordens overflatetemperatur er 35 K varmere enn dens effektive svart legeme-temperatur, på grunn av tilstedeværelsen av skyer og drivhusgasser. Dette er det som kalles den naturlige drivhuseffekten. Økende konsentrasjoner av klimagasser forårsaker oppvarming, og omvendt vil en reduksjon betyr mindre oppvarming.
West Iqiebor
Han representerte Nigeria under Sommer-OL 1988 i Seoul, der han ble nummer 19 i mellomvekt.
Klimapådriv
Klimagasser
Økningen av atmosfærens innhold av CO2 siden førindustriell tid har gitt et strålingspådriv på lik 1,66 ± 0,17 W/m². Notasjonen ± 0,17 W/m² at det er en usikkerhet, slik at det virkelige tallet kan ligge i et intervall fra 1,49 til 1,83 W/m². Dette strålingspådrivet er større enn alle andre bidrag. Økningen av atmosfærens CO2-konsentrasjon er forårsaket av bruk av fossile energikilder (spesielt kull, olje og gass), samt arealbruksendringer. Det siste vil si endringer i bruken av landområder som påvirker planter og karbon i jordsmonnet, avskoging har også stor betydning. Størrelsesforholdet mellom disse er ifølge FNs klimapanel at menneskeskapte CO2-utslipp på grunn av forbruk av fossilt brensel siden 1750 står for 65 %, og at 35 % skyldes arealbruksendringer. Videre blir 45 % av utslippene værende i atmosfæren, rundt 30 % har blitt tatt opp i havet, mens resten har blitt tatt opp av biosfæren (planter og organismer).
Dvergbjørksolvikler
Utseende
En liten (vingespenn 11-13 millimeter), tettbygd, gråbrun vikler. Forvingen har en litt utydelig, lysere flekk ved bakkanten, utenfor denne et par vage, skrå, lyse tverrbånd. Bakvingen er lyst gråbrun.
Levevis
Larvene utvikler seg på rakler av dvergbjørk (Betula nana), der de spiser av frøene.
Utbredelse
Arten er utbredt i Nord-Europa og det nordlige Asia, dessuten er den funnet i Italia. I Norge finnes den i fjellet over hele landet.
Bandar bin Sultan
Bandar bin Sultan (الأمير بندر بن سلطان بن عبدالعزيز آل سعود) er et medlem av det herskende kongehuset i Saudi-Arabia og han var landets ambassadør til USA fra 1983 til 2005. I 2005, ble han utnevnt som generalsekretær til det nasjonale sikkerhetsråd i landet. I 2012 utnevnte Kong Abdullah 19. juli 2012 han som landets etterretningsminister.
Bandar ble født den 2. mars i 1949 i Taif. Han ble utdannet ved Royal Air Force College, Cranwell i 1968. Han videreutdannet seg ved Maxwell Air Force Base og Industrial College of the Armed Forces. Han er utdannet som pilot og kan fly krigsfly. Bandarsmillitære karriere sluttet 1977 grunnet en ryggskade Han har også en mastergrad fra Johns Hopkins University.
Klimapådriv
Galaktisk kosmisk stråling
Det har blitt foreslått at galaktisk kosmisk stråling som kommer inn i troposfæren kan endre mengden skykondensasjonskjerner, slik at de mikrofysiske egenskapene i skyer (dråpeantall og konsentrasjon) blir påvirket. Hypotesen går ut på at endringer i prosesser for skydannelse endrer skyenes fysikk og gir et indirekte bidrag til solstrålingspådriv. Måleserier for kosmisk stråling ser ikke ut til å korrespondere med det totale globale skydekket etter 1991 eller med globalt lavt skydekke etter 1994. Denne hypotesen mangler beviser for fysiske sammenhenger, samt at andre årsakssammenhenger for skydannelse er mer rimelige å finne sted.
Bandar bin Sultan
Bandar har hatt nær relasjoner med flere amerikanske presidenter, spesielt med George H.W. Bush og George W. Bush, og den sistnevnte ga han kallenavnet "Bandar Bush" Dette tette båndet med Bush-familien ble tatt opp i Michael Moores Fahrenheit 9/11. Han sto så nære George H. W. Bush at han ble beskrevet som et familiemedlem. Han gikk inn for å styrte Saddam Hussein i Irak. Hans barn gikk på skole sammen med Cheneys barnebarn.
Klimapådriv
Pådriv ikke relatert til strålingspådriv
I jordens levetid har det vært store endringer av kontinentenes størrelse og plassering, noe som også har hatt stor betydning for verdenshavenes form. Dette er kjent som platetektonikk. Videre har disse bevegelsene påvirket dannelsen av fjellkjeder. Kontinentalplatenes forskyvninger har dermed påvirket både havstrømmer og atmosfærens luftsirkulasjon, dermed også jordens klima. Tidsskalaen disse endringene virker på er 10 til 100 millioner år, altså svært mye lengre enn andre pådriv, og uten sammenheng med endring av strålingspådriv.
Bandar bin Sultan
Bob Woodward påsto i hans bok Plan of Attack at President George W. Bush hadde informert Bandar om hans beslutning om å invadere Irak før utenriksminister Colin Powell.
Klimapådriv
Pådriv ikke relatert til strålingspådriv
På grunn av tektoniske prosesser og andre faktorer har det vært både istider og perioder med ørkendannelse. Blant annet har dannelsen av Himalayafjellene de siste millioner år påvirket sterkere ørkendannelse i vestlige deler av Kina og Sentral-Asia.
Tilbakekoblingsmekanismer
Klimaet på jorden er avhengig av kompliserte gjensidige påvirkninger mellom atmosfæren, havet og jordoverflaten. Dette omfatter både fysiske, kjemiske og biologiske prosesser. Noen av prosessene er ikke like godt forstått av forskerne, spesielt det som har med tilbakekoblingsmekanismer å gjøre er komplisert. Utover på 2000-tallet har en imidlertid fått øket kunnskap om mange viktige prosesser.
Forskjellige klimapådriv endrer jordens klima. Det er sjeldent at bare én fysisk prosess driver klimaendringene, som regel er det flere ulike fysiske prosesser som både virker med og mot hverandre. Det er heller ikke styrken av disse alene som bestemmer størrelsen av klimaendringene.
Hvordan klimaendringsresponsen vil bli, sett i sammenheng med størrelsen av klimapådrivet, er bestemt av klimafølsomheten. I jordens klimasystem finnes det en rekke prosesser som endrer følsomheten for klimaresponsen, disse er kjent som tilbakekoblingsmekanismer. Disse er positive om de forsterker styrken av responsen og negativ hvis styrken svekkes. Den viktigste negative tilbakekoblingsmekanismen har å gjøre med varmestråling ut fra jorden ved økende temperatur, bestemt av Stefan-Boltzmanns lov. I det følgende blir noen positive tilbakekoblingene forklart. Disse har nødvendigvis ikke sammenheng med den globale oppvarming som observeres i nyere tid.
Vanndamp
En av de kraftigste tilbakekoplingsprosessene på jorden er at temperaturen er avhengig av vanndampens metningstrykk. Når temperaturen øker, øker også mengden av vanndamp i mettet luft. Vanndamp er en viktig naturlig drivhusgass. En endring av temperaturen på 1 % vil gi en endring av spesifikk fuktighet på 20 %. Den relative fuktigheten vil derimot ikke endre seg så mye fordi den aldri kan gå over 100 %. En temperaturøkning på 1 °C ved strålingspådrag nevnt over vil bevirke mer vanndamp i atmosfæren, og en ytterligere økning i temperaturen over 1 °C som karbondioksid alene står for.
Ved å doble CO2-mengden i atmosfæren vil tilbakekoplingsmekanismen relatert til vanndamp medvirke til at temperaturøkningen blir rundt 2 °C}, når en også tar med den negative tilbakekoblingsmekanismen som har å gjøre med varmestråling ut fra jorden ved økende temperatur.
Albedo på grunn av iskapper
En isdekket overflate har mye høyere albedo enn en vanlig overflate på jorden. Det vil si at snø- og isdekke reflekterer svært mye sollys tilbake til verdensrommet. Albedoen til jorden varierer gjennom året på grunn av varierende is- og snødekke, forskjeller i vegetasjonsdekket og forskjeller i solvinkelen gjennom året, særlig på høye breddegrader. Albedoen til en havoverflate er vanligvis omkring 10 %, mens isdekt hav har en albedo på om lag 60 % på samme breddegrad.
Om klimaet blir avkjølt kan isdekket bre seg utover større områder som før var dekket av hav eller skog. Det økte isdekket bevirker høyere albedo og reduserer solenergien som blir absorbert av jorden. Denne reduksjonen bevirker ytterligere avkjøling av klimaet og igjen økt isdekke. Dette er en positiv tilbakekoplingsprosess som til slutt kan ende i en istid. Modeller har vist at denne tilbakekoblingsmekanismen gir et særdeles sensitivt klima der en istid kan oppstå overraskende lett. Det finnes hypoteser om at bare et eneste unormalt kaldt år, som kan skje etter et kraftig vulkanutbrudd eller liknende, kan sette i gang disse prosessene og starte en istid.
Dynamiske tilbakekoplingsmekanismer og meridional energitransport
Datamodeller har vist at endringer i temperaturgradienten mellom ekvator og polområdene påvirker varmetransporten fra ekvator til polene ved at det oppstår en kraftigere baroklinitet, det vil si større lagdeling i havdypet, på midlere breddegrader. Dette gjør seg gjeldende i kraftigere lavttykksystem som øker varmetransporten mot polene og på den måten minker temperaturgradienten. Paleoklimatiske data har derimot vist at temperaturen i den siste istiden var tilnærmet uendrede i tropene, mens han falt med 10 °C på høyere breddegrader.
Dette kan forklares ved at langbølget stråling (varmestråling) og fordampingen sin tilbakekopling i tropene. For temperaturer mindre enn rundt 10 °C, så øker netto varmetap fra jordoverflaten når temperaturen stiger, fordi stråling fra svart legeme øker med temperaturen. Når temperaturen kommer over 10 °C minker netto varmetap fra overflaten når temperaturen øker, dette fordi varmestrålingen fra atmosfæren (atmosfærisk tilbakestråling) da øker raskere enn utstråling fra jordoverflaten (terrestrisk stråling). Årsaken til dette er at vanndampinnholdet i atmosfæren øker ved temperaturstiginger over 10 °C. Som følge av dette minker netto varmetap fra overflaten raskest ved temperaturer omkring 0 °C, som er temperaturene en normalt har i tropene. Dette gir en positiv tilbakekopling for strålingsbalansen ved overflaten som er størst for tropiske temperaturer, og en temperaturøkning oppstår som vil bevirke at varmetapet ved overflaten minker.
Biogeokjemiske pådrag
Biologiske sammenhenger spiller en viktig rolle for jordens klimafølsomhet. Det er mange måter dyr og planter kan påvirke klimafølsomheten på. Den sterkeste og kanskje meste direkte måten er hvordan organismer og planter påvirker sammensettingen av atmosfæren. Planter tar opp karbondioksid ved landoverflaten og i havet. Det er estimert at om lag halvparten av den globale nedkjølingen i den siste istiden kom av en halvering av CO2-innholdet i atmosfæren. Denne reduksjonen må ha kommet av endringer i de biologiske og kjemiske forholdene i havet, siden CO2-innholdet i atmosfæren i løpet av slike tidsskalaer blir kontrollert av partialtrykket til CO2 ved havoverflaten.
Den viktigste kilden til kondensasjonskjerner som dråpene i en sky oppstår på over hav er svovelholdige gasser som dimetylsulfid dannet av ørsmå organismer i overflatevannet. I atmosfæren blir disse gassene omformet til svovelsyrepartiklar som skydråpene kondenserer på. Jo flere slike partikler det finnes i atmosfæren, jo flere skydråpar blir det dannet. Siden skydråpene ofte blir mindre når det er flere kondensasjonskjerner tilgjengelig, holder de seg også lengre i atmosfæren før de faller ned til jordoverflaten som nedbør. Om skyene består av flere dråper, vil dette også øke albedoen til skyen. Flere kondensasjonskjerner vil altså bevirke en avkjøling av jorden. Om disse organismene er avhengig av temperaturen for å danne flere slike partikler, er det en tilbakekoplingsprosess, men hverken størrelse eller fortegn på denne tilbakekoplingsprosessen er kjent.
Triatlon under Stillehavslekene 1999
Triatlon under Stillehavslekene 1999. Triatlon var en av flere sporter som var med i de ellevte stillehavslekene som ble arrangert i Guam i perioden 29. mai til 12. juni 1999. Det var andre gangen som triatlon var med på programmet under stillehavslekene. Det var en individuell konkurranse for menn og en for kvinner og lagkonkurranse for menn basert på plasseringene i den individuelle konkurransen.
James Waithe
James Waithe (født 30. desember 1961) er en barbadisk judoka.
Han representerte Barbados under Sommer-OL 1988 i Seoul, der han ble nummer 19 i mellomvekt.
Stanislav Sventek
Stanislav Sventek (født 9. november 1930 i Nová Ves, død 1998 eller 2000) var en tsjekkoslovakisk ishockeyspiller som deltok i de olympiske vinterleker 1964 i Innsbruck.
Sventek en olympisk bronsemedalje i ishockey under vinter-OL 1964 i Innsbruck. Han var med på det tsjekkoslovakiske laget som kom på tredjeplass i turneringen bak Sovjetunionen og Sverige. Det var seksten lag som deltok, etter en kvalifiseringsrunde gikk de åtte vinnerne videre til finalegruppe som spilte en enkeltserie der alle lagene møttes en gang. Sovjetunionen vant alle sju kampene og vant serien med maksimale 14 poeng foran Sverige, Tsjekkoslovakia og Canada alle med ti poeng. Sventek spilte åtte kamper og scoret ett mål i OL-turneringen.
Arabisk mesterskap i friidrett 1983
Arabisk mesterskap i friidrett 1983 ble arrangert i Amman i Jordan i 1983.
Matthew Stanley
Matthew Stanley (født 15. januar 1992) er en newzealandsk svømmer som spesialiserer seg i fristil. Han representerte landet sitt under Sommer-OL 2012 i London, der han røk ut i de innledende rundene på 200 meter fri.
Atrachya
Agetocera er en slekt av biller som tilhører familiegruppen bladbiller (Chrysomelidae). Det er kjent 27 arter.
Utseende
Middelsstore, avlange, blanke bladbiller, oversiden ikke påfallende punktert og uten synlige hår. Hode og pronotum er vanligvis gule eller røde, dekkvingene svarte. Pronotum er avrundet firkantet, mye smalere enn dekkvingene, som gjerne er litt utvidet bakover. Beina er middels lange, gule til svarte.
Levevis
Både larvene og de voksne (imago) er planteetere, ofte på busker og trær. Noen av artene kan opptre i store mengder og snauspise vertsplantene i enkelte år. De voksne billene flyr godt og kan forflytte seg over betydelige avstander.
Utbredelse
Slekten er utbredt i Asia og Afrika.
Trondheim offentlige skole for døve
Trondheim offentlige skole for døve var en skole for døve, beliggende i Trondheim.
Skolen startet som Trondhjems Døvstummeinstitutt (Throndhjems Døvstummeinstitut) i Waisenhuset i 1825, og flyttet til «Rødbygget» i Bispegata i 1855, der den var i drift til 1991. I 1897 ble internatbygningen tatt i bruk.
Terrorangrepet i Sousse 2015
Terrorangrepet i Sousse skjedde den 26. juni 2015 på turiststedet Port El Kantaoui cirka 10 kilometer nord for den tunisiske byen Sousse. Førti mennesker, hovedsakelig turister, ble drept da bevæpnede menn angrep to hoteller. En gruppe med tilknytning til Islamsk stat har påtatt seg ansvaret.
Bakgrunn
Den post-tunisiske revolusjon førte til det tunisiske parlamentsvalget i 2014, hvor det sekulære parti fikk flertall, men mistet makt da de dannet regjeringen. Tilsvarende ble sekulære Beji Caid Essebsi valgt til president i det tunisiske presidentvalget i 2014.
Tidligere samme år var Bardomuseet i Tunis blitt angrepet. Dette angrepet endte med 22 døde, herunder 20 besøkende utlendinger på museet. Denne handlingen ble fulgt av en nasjonal marsj med tittelen The World Is Bardo og en rekke internasjonale solidaritetsmanifestasjoner med Tunisia.
Den 26. juni 2015 var Riu Imperial Marhaba Hotel, et fem-stjerners hotell i Kantaoui Port, Sousse, vert for 565 gjester primært fra Vest-Europa og var omkring 77 prosent belagt. Turister fra hotellet samt fra det nærliggende hotellet Soviva Hotel gikk til stranden for å svømme og solbade.
Omstendigheter
Omkring middagstid gikk den 24-årige Seifeddine Rezgui fra Kairouan,  rundt i shorts og kledd ut som en turist. Han tok sin Kalashnikov som var skjult under en parasoll, innen han åpnet ild mot turister på stranden. Etter det gikk han inn på hotellet og skjøt på hvert et individ. Til sist ble han drept av sikkerhetsstyrker etter en skududveksling.
Pyrus alle tiders Familiespil
Pyrus alle tiders Familiespil er et PC-spill som ble utgitt i 1997. CD-ROM, den ene inneholder en fargeleggingsbok og et puslespill, samt flere forskjellige videosnutter fra Alletiders Julemand og et familiespill hvor spilleren skal reise rundt i Danmark og finne Julenissens tapte sekker før Pyrus eller før motstanderen din gjør det.
Du begynner i en by som København, derfra må du ut og finne de savnede sekkene, når du har funnet sekkene må du så tilbake til nissen som ligger i en by som Herning for å overlevere sekkene til ham. I løpet av spillet må du tjene penger for å reise, dette gjør du i nissens verksted, hvor du får tildelt et spørsmål som kan være alt fra idiomer til filmer og tv-serier, du tjener ca. 20 kr for vert rett svar du svarer rett. Du kan også prøve å få skyss, her får du tildelt tre spørsmål, og hver gang du svarer riktig på et spørsmål rykker en bil ned i høyre hjørne, hvis du svarer riktig tredje gang du får skyss.
I tillegg kan du også prøve å finne en ledetråd som gir et hint til byen hvor sekken er gjemt, du blir stilt fem spørsmål, hvis du kan svare riktig på dem får du en ledetråd som forteller deg hvilke severdigheter det er i den by hvor sekken er gjemt og hvilken betydning byen har. Du kan reise med flere ulike transportmidler, som buss, tog, ferge, seilbåt eller fly. Det dyreste er å fly, du kan fly til flere forskjellige byer som Kastrup, Odense, Sønderborg, Esbjerg, Billund, Karup, Aarhus, Aalborg og Rønne. Etter at du har funnet sekkene, må du komme tilbake til julenissen før Pyrus så raskt som mulig, ellers vinner Pyrus hele spillet.
Fredrik Solvang
Fredrik Solvang (født 17. mai 1977) er en norsk programleder i NRK. Han er best kjent som programleder for debattprogrammene Debatten og Dagsnytt 18.