cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Elektrisk resistans
Strekkavhengighet
En strekking eller en sammenstuing av en leder vil deformere den noe, siden alle materialer er elastiske. Deformasjonen fører til en endring av resistansen. For eksempel ved strekking av en kabel vil den bli både lengre og tynnere, og begge deler fører til øket resistans.
Denne effekten utnyttes i strekk-sensorer (engelsk: strain gauges), som består av en isolerende flate med flere parallelle, seriekoplede ledere. Sensoren limes fast til den mekaniske delen som skal undersøkes. Siden endringene i resistansen er ganske små, blir sensoren ofte satt inn som en av fire like store resistanser i en balansert wheatstone-bro for å øke målingens sensitivitet. De tre andre bro-grenene har da faste resistanser.
Som del av impedans
Impedans er et begrep som bare har gyldighet for vekselspenninger og -strømmer. Resistansen kalles den såkalt reelle delen av en impedans. Den andre delen er reaktansen, som kan være kapasitiv eller induktiv. Resistansen er den delen av impedansen som forbruker energi (omdanner den til varme). Reaktansene opptar, lagrer og avgir energi i løpet av en periode, men kan ikke forbruke den. For en impedans er strømmen gjennom den og spenningen over den ikke i fase, men forskjellen er begrenset til +/- 90 grader.
Vekselstrøm
Resistansen er like mye gyldig for likestrøm som for vekselstrøm. Man kan snakke om motstand for spoler og kondensatorer, og mener da deres impedans.
Resistansen til en metallisk leder vil øke ved høye frekvenser, siden strømledningen inne i lederen reduseres da strømmen tvinges ut mot overflaten. Effekten kalles 'skin effect' på engelsk, som betyr hud- eller overflate-effekt. Av denne grunn blir høyfrekvensspoler ofte viklet av forsølvet koppertråd, eller av tynne sølvbånd.
Spenningstap i linjeresistans
Elektriske ledere som brukes til energitransport over avstander kalles kraftlinjer. Slike linjer oppviser en motstand som fører til at en del av energien tapes på veien fordi spenningen reduseres noe på veien. Dette følger av innledningens observasjon: det koster energi å transportere ladninger. Differansen mellom spenningsverdien ved kilden og verdien ved forbrukeren kalles spenningstapet til linjen. Strømmen er lik på begge sider.
Både effekttapet og spenningstapet varierer med mengden av energi som transporteres; større transportert energi fører til større tap.
Sett nøyere er det strømmen gjennom linjen som fører til tap. Spenningstapet på veien øker lineært med strømmen som
der spenningstapet er UT, linjeresistansen er RL, og strømmen er: IL
Effekttapet beregnes som UT*IL og blir
En kraftlinje har forøvrig ikke bare resistans; både induktiviteter og kapasiteter langs linjen har innflytelse på linjens oppførsel.
Flateresistans
En isolerende flate dekket av et jevnt ledende sjikt danner en flateresistans. Dens motstandsverdi oppgis som Ohm per kvadrat siden ethvert kvadrat uansett størrelse oppviser den samme motstandsverdien fra kant til kant.
Dette er gitt av et kvadrat med doblet sidelengde kan betraktes som en parallellkopling av to seriekoplinger.
Negativ differensiell resistans
En negativ resistans kan ikke finnes som passiv komponent siden den ville avgi energi. Det finnes imidlertid spesielle komponenter som reduserer strømtrekket når de får tilført mere spenning. Dette fenomenet kalles negativ differensiell resistans og kan bare opptre i en begrenset del av karakteristikken. I hele området gjelder likevel at resistansen som absoluttverdi er positiv. Tetroder kan ha små (uønskede) områder med negativ differensiell resistans, og tunnelldioder er laget med dette som formål. De kan fungere som enkle oscillatorer sammen med reaktive komponenter og en forsyningsspenning. Andre komponenter eller fenomen med denne egenskapen er elektriske lysbuer, lysstoffrør, IMPATT- og Gunn-dioder, unijunction-transistorer og flere.
Serie- og parallellkopling av to resistanser
Når resistanser parallellkoples deler de spenningen og får hver sin strøm slik at ledningsevnene kan adderes.
eller uttrykt med R:
Denne formelen illustreres best ved den geometriske Arbelos-figuren der den inneholder Archimedes' dobbeltsirkler. Parallellmotstanden er diameteren på hver av de øvre, like store, dobbeltsirklene, hvor de to innskrevne enkeltsirklenes diametre (som deler storsirkelens diameter i to deler) er de enkelte motstandsverdier. Seriekoplingen er selvfølgelig summen av de to, storsirkelens diameter. Arbelos (Nettstedet bruker Java. Nyere versjoner av Java vil forby kjøring av scripts som er ukjente, av sikkerhetsgrunner. For å legge inn tillatelse, i Windows, klikk Start, Alle programmer, åpne Java-mappen, klikk på Configure-delen, velg Security-tab, edit Site list, "add", og føy til URL-en http://www.retas.de.)
Denne formelen kan også brukes til parallellkopling:
Fordelen med denne er at man enkelt kan putte inn flere enn to resistanser.
Transformasjoner
Når det skal beregnes forhold i nettverk kan det fort komme til problemer med å sette opp passende ligninger. Et godt kjent eksempel er beregninger i en ubalansert wheatstone-bro. For å kunne forenkle nettverksdiagrammene kan en ty til transformasjon av tre motstander fra en konfigurasjon til en annen. Konfigurasjonene kalles stjerne og trekant (eng. star og delta).
En stjerne har tre motstander utgående fra et felles sentrum.
En trekant har tre motstander plassert i et triangel.
Disse konfigurasjonene er fullstendig likeverdige hvis motstandsverdiene deres er riktig tilpasset.
Transformasjon fra trekant til stjerne er enklest. Nevneren er alltid den samme, telleren består av de to hosliggende resistansene for det samme punktet.
Fra stjerne til trekant kan en bruke samme formelen hvis en bruker ledningsevnene i stedet for motstandsverdiene og de to bakenforliggende motstandene. Ellers er formelen for stjerne-trekant motstandsberegning: hvor \ R_b er den bortliggende resistansen. Her er telleren alltid lik.
Denise Millet
Denise Millet (født 15. mai 1933 i Paris, død 28. mars 2020 i Paris) ver en fransk illustratør og tegneseriekunstner. Hun arbeidet sammen med sin ektemann, Claude Millet.
Biografi
Ekteparet Denise og Claude Millet virke strakk seg gjennom perioden fra 1976 til 2019 og frembragte nesten 200 titler. De arbeidet med Bayard Presse som utgav seriene Astrapi, J'aime lire, Les Belles Histoires og Okapi; de utviklet også tegneseriestripen Pic et Pik, skrevet av Stéphanie Janicot. De tegnet også en biografisk tegneserie om Martin Luther King jr., skrevet av Benoît Marchon.
Elektrisk resistans
Transformasjoner
Formlene må brukes en gang per motstand, altså tilsammen tre ganger. Formlene sier ikke noe om hvor mye effekt hver transformerte motstand må tåle.
Denise Millet
Biografi
Ved siden av tegneserier virket Denise Millet innen reklame, kommunikasjon og kinofilm. Hun designet sammen med Claude, filmplakaten for Je hais les acteurs (Jeg hater skuespillere, 1986), som ble nominert for prisen César de la meilleure affiche (.. for beste affisj).
Denise Millet døde 28. mars 2020 i en alder av 86 år på Hôpital Lariboisière i Paris av COVID-19.
Flatviklere
Flatviklere (Acleris spp.) er en artsrik slekt av sommerfuglfamilien viklere (Tortricidae) som hører til undergruppen Tortricinae. Det er beskrevet nesten 200 arter på verdensbasis.
Elektrisk resistans
Effektforbruket
som kan omskrives for variasjon av spenningen til
Flatviklere
Utseende
Stort sett middelsstore (vingespenn ca. 15-22 millimeter) viklere med ganske brede, rundede forvinger. De hviler med vingene lagt flatt, derav slektens norske navn. De fleste av artene er mer eller mindre brungule til brun- eller rødaktige, men det er også noen som er mest hvite.
Elektrisk resistans
Effektforbruket
eller til variasjon av strømmen som
Superledning
Ved superledning ledes strømmen helt uten motstand. Den spesifikke motstanden <Math>\ \rho</Math> er null ved superledning.
Flatviklere
Levevis
Artene i denne slekten lever på en rekke ulike busker og løvtrær, sjeldnere urter. De fleste av artene er lite spesialiserte og kan bruke flere ulike vertsplanter. Mange av disse artene overvintrer som voksne og kan derfor påtreffes sen høst og tidlig vår.
Elektrisk resistans
Superledning
Superledning er kun blitt påvist ved svært lave temperaturer, lavere enn -150 grader Celcius (123 grader Kelvin). Metaller blir superledende først under ca. 4 grader Kelvin.
Støy
Motstander er kilde til såkalt elektrisk støy. Denne støyen er et elektrisk signal som motstanden gir fra seg på grunn av elektronenes termiske bevegelser i motstandsmaterialet, og som er uavhengig av strømmen. Bevegelsene er i mengde proporsjonal med den absolutte temperaturen, altså temperaturen målt i grader Kelvin, derfor er også den potensielle støyenergien proporsjonal med denne temperaturen.
Flatviklere
Skadedyr
Jordbærflatvikler (Acleris comariana) kan gjøre en del skade på jordbær, ellers er ikke denne slekten regnet som særlig økonomisk viktige.
Elektrisk resistans
Støy
Støyspenningnen over en ubelastet motstand beskrives av formelen
der
vn er rms-verdien av støyspenningen over motstanden. For betydningen av betegnelsen rms, se voltmeter.
kB er Boltzmanns konstant
T er temperaturen i grad K, Kelvin
R er motstandsverdien i Ω, Ohm
Δf er båndbredden som betraktes, i Hz
Beregningsmessig er støyen å betrakte som en spennings-støykilde som er koplet i serie med en ideell motstand. En kortsluttet motstand vil derfor føre til en støystrøm gjennom den som er lik in = vn/R.
Eksempelvis vil en motstand med verdien 10 kΩ avgi et signal med en rms-verdi for støyspenningen lik 1.8 μV når bandbredden er 20 kHz.
Denne støyen kalles på norsk hovedsakelig termisk støy, men på engelsk brukes thermal noise, Johnson noise, Nyquist noise, eller Johnson-Nyquist noise og den er spektralt sett en hvit støy.
Buksér og Berging
Buksér og Berging AS er et norsk aksjeselskap med vedtektsfestet formål å eie og drive slepebåter, offshorefartøyer, servicefartøyer og lektere, og å drive berging, reparasjon, teknisk assistanse og marin entreprenørvirksomhet.
I november 2015 inngikk selskapet en tiårig kontrakt med Kystverket om å bringe losmannskap ut til skip. Dette innebar at alle ansatte i Kystverkets tilbringertjeneste fikk tilbud om ny jobb i Buksér og Berging, og at Kystverkets flåte på rundt 22 losbåter ble overtatt av selskapet.
Flåte
Buksér og Berging har tradisjonelt eid los- og ambulansebåter, taubåter og forsyningsskip. Buksér og Berging ble i 2022 rustet til å utføre oppdrag i oppdrettsnæringen. I 2022 kjøpte selskapet det tidligere forsyningsskipet MS «Olympic Elena». Skipet ble ombygd som avlusningsskip, og ble omdøpt til BB «Orca». Skipet utfører avlusning av fisk, og kan avluse opp til 400 tonn fisk i timen. Fisken blir spylt og børstet, uten å oppbevares om bord.
Buksér & Berging eier og drifter totalt 60 fartøyer per 2022. Av disse er 22 losbåter, én ambulansebåt, 14 terminalslepefartøyer, tolv taubåter (hvorav fem konvensjonelle), tre fortøyning/arbeidsfartøyer, sju offshoreskip (supply-skip), og ett avlusningsskip. Rederiet har også signert kontrakt med Helse Møre og Romsdal om drift av to nye ambulansebåter. Disse skal stasjoneres på Smøla og Aukra, og settes i drift fra 1. januar 2024.
Holleby kirke
Holleby kirke er en langkirke fra 1920 i Sarpsborg kommune, Østfold fylke. Den tilhører Søndre Borgesyssel prosti.
Byggverket er i tre og har 107 sitteplasser.
Den nåværende Holleby kirke ble oppført i 1919 etter at godseier Paul Lindemann hadde gitt både tomt og materialer.
Tidligere skal det ha stått et kapell på stedet: Jens Nilssøn forteller i sin visitasrapport: «...men der herre folck it stund bode paa Holdeby, holt de selff en træ capel vid macht, hede Holdeby capel; den er nu ødelagt, oc haffuer icke verit tieniste der i vdi 30 aar 1.» Det skal ha dreid seg om en stavkirke som var oppført rundt 1400.
Maria Bertelli
Maria Bertelli (født 6. oktober 1977) er en britisk volleyballspiller. Hun representerte landet sitt under Sommer-OL 2012 i London, der hun endte på niendeplass med det britiske landslaget.
Fore kirke
Fore kirke på Reipå i Meløy ble bygd i 1909 som langkirke. Kirken ble ombygd i 1932 til korskirke.
Habanera
Habanera er en dans- og en musikkform som oppsto i Havanna, Cuba. Habanera er en av røttene til tango. Det er en langsom solodans som ble tilpasset etter contradanza, den franskinspirert haitisk dans, i første halvdel av 1800-tallet. Da habanera så ble eksportert tilbake til Europa, ble den svært populær.
Habanera er en dans som går i 2/4 takt. I tillegg til dansen synges det. Den går senere enn contradanza, og danses mer grasiøst. Etter en introduksjon kommer to deler, hver på åtte til seksten takter.
Komponister som har brukt habanera
Den tidligst identifiserte habanera er La Pimienta som finnes i en samling fra 1836.
Den første store hit-en var La Paloma av Sebastian Yradier, som har gjort at den gjerne forbindes med Spania. En annen kjent habanera er fra operaen Carmen (1876) av Georges Bizet, men den er også inspirert av Yariders habanera El Arreglito.
I 1885 inkluderte Jules Massenet dansen i en ballett i operaen Le Cid for å gi spansk koloritt til musikken.
Maurice Ravel skrev en Vocalise-Étude en forme de Habanera, Camille Saint-Saëns sin Havanaise for violin og orkester spilles på konserter og gis ut på plate også i dag.
Fabiana Murer
Fabiana Murer (født 16. mars 1981) er en brasiliansk friidrettsutøver som konkurrerer i stavsprang.
Murer var i finalen i VM 2007 i Osaka, der hun kom på sjetteplass etter å ha gått over 4,65. I innendørs-VM 2008 satte hun ny personlig rekord innendørs med 4,70, det resultatet holdt til bronsemedalje.
I 2008 satte hun ny søramerikansk rekord ved å hoppe 4,80. Hun deltok i OL 2008 i Beijing, der hun kom på 10.-plass i finalen etter et hopp på 4,45.
Hun vant sølv i stavsprang under de Panamerikanske leker 2011 i Guadalajara i Mexico
Lia Manoliu
Manoliu ble olympisk mester i friidrett under 1968 i Mexico by. Hun vant konkurransen i diskos for damer, med et kast på 58,28 meter som var olympisk rekord, foran Liesel Westermann fra Vest-Tyskland og Jolán Kleiber-Kontsek fra Ungarn.
Magnus og Myggen
Handling
Serien fokuserer på eventyrene til de to hovedpersonene Skipper, den eventyrlystne muldvarpen og den bok-elskende myggen Skeeto. Begge vennene forsøker å løse forskjellige problemer i Paradise Park.
Torleiv Bjørgum
Torleiv «Taddeiv» Hallvardsson Bjørgum (født 25. mai 1921, død 9. februar 1990) var en norsk sølvsmed, felespiller og kveder fra Rysstad i Setesdal.
Bjørgum spilte primært hardingfele, men og dusinfele (det vil si vanlig fiolin) som var det vanlige i dalen fram til hardingfela overtok, trolig sist på 1800-tallet. Bjørgum opprettholdt den gamle setesdalsmusikken etter Faremo-spelemennene Olav Faremo og Tarjei Faremo født på 1790-tallet. Hans fremste læremester var Andres K. Rysstad (de to var naboer) samt etter Knut Jonson Heddi og Anders Hovet. Bjørgum holdt, slik som de gamle, fela et stykke nede på brystet og brukte korte, krappe bogetak. Den særegne bogeteknikken gav spillet hans et fengende og alderdommelig preg. Han utfoldet seg og som kveder, hadde en råkende replikk, og det hendte at han diktet stev. Han var og god utøver på munnharpe.
De senere årene var han plaget med hjerteproblemer, men han rakk å spille inn plata ''Skjoldmøyslaget. Faremoslåttar frå Setesdal'' sammen med sønnen, Hallvard T. Bjørgum. Med denne fikk de Spellemannprisen 1990 i klassen folkemusikk/gammaldans. Hallvard var fjorten år gammel da han sammen med faren spilte inn sitt første opptak. Hallvard lærte felespill først og fremst av faren. Torleiv Bjørgum vant landskappleiken flere ganger blant annet 1972, 1973 og 1976. Han ble i 1971 tildelt Aust-Agder fylkes kulturpris.
At Bjørgum skulle komme til å dø på scenen mens han spilte til dans, sto i stil med hans spelemannstemperament. Musikken var hans liv, og han døde som han for en stor del hadde hadde levd, med fele og boge i hendene.
Bjørgum var også sølvsmed, og startet virksomheten Sylvartun i Rysstad, et senter for bygdekultur, i 1962. Den føres videre av sønnen og datteren.
Torleiv og Hallvard Bjørgum har bidratt til interesse for hardingfelemusikk sammen med blant andre Alfred Maurstad, Sigbjørn Bernhoft Osa, Hauke Buen og Annbjørg Lien.
Wanzai
Wanzai (kinesisk: 万载县; pinyin: Wànzǎi Xiàn) er et fylke i provinsen Jiangxi i Folkerepublikken Kina. Det er understilt byprefekturet Yichun. I 1999 hadde det 465.652 innbyggere.
Li Juan (volleyballspiller)
Li Juan (født 15. mai 1981) er en kinesisk profesjonell volleyballspiller som representerte Kina under Sommer-OL 2008 i Beijing. Her var hun med å ta bronse, etter at laget slo Cuba i bronsefinalen.
Wanzai
Kulturminner
Det gamle kommunistiske baseområdet for Hubei-Hunan-Jiangxi (Xiang-E-Gan geming genjudi jiuzhi, 湘鄂赣革命根据地旧址) ble i 2006 tilføyd på Folkerepublikken Kinas liste over kulturminner.
Samferdsel
Kinas riksvei 320 går gjennom området. Den begynner i Shanghai og løper sørvestover til grensen mellom provinsen Yunnan og Burma. Underveis er den innom blant annet Hangzhou, Nanchang, Guiyang, Kunming og Dali.
Gary Reed
Gary Reed (født 25. oktober 1981) er en kanadisk friidrettsutøver som først og fremst konkurrerer på 800 meter.
Reeds store gjennombrudd kom da han tok sølv i VM 2007 i Osaka, bare slått av kenyaneren Alfred Yego. Reed deltok også i OL 2008 i Beijing der han igjen gjorde et bra løp og kom på fjerdeplass, bare 12 hundredeler bak Yego, som tok bronsemedaljen.
Anthracus
Utseende
Små (gjerne 4-5 millimeter), avlange, blanke, gjerne brunlige løpebiller. Hodet er kort og bredt med rundet utstående fasettøyne, antennene tynne og noe over halve kroppslengden. Pronotum er avrundet. Dekkvingene er jevnbrede med fine punktstriper.
Levevis
Artene kan finnes ved bredden av stillestående ferskvann og i sumper i skog.
Utbredelse
Slekten er utbredt i Palearktis og Sørøst-Asia. I Norge er Anthracus consputus funnet et par ganger i Vest-Agder. Den er vurdert som sårbar i Norge
Fødselskirken
Fødselskirken i Betlehem er en av verdens eldste kirker som fremdeles er i bruk. Kirken ble bygget på 300-tallet av keiser Konstantin den store over den grotten som etter tradisjonen er blitt utpekt som Jesu fødested. I Det nye testamentets evangelier omtales ingen grotte som fødested, men det nevnes at barnet ble lagt i en krybbe, hvilket hinter om at det skjedde i en stall. I datidens Israel var det vanlig å bruke grotter som stallplass for husdyr. Og allerede innen ett århundre hevder Justin Martyr og Jakobs protoevangelium at Jesus ble født i en grotte.
Stedet betraktes som hellig av kristne såvel som av muslimer regulert av Status Quo-bestemmelsene fra osmansk tid, og ble 29. juni 2012 et verdensarvsted og det første i de palestinske områdene.
Historie
Både Justin Martyr (100–165) og Origenes (185–254) forteller om grotten som Jesus ble født i. Den første kirken på stedet ble bygget av St. Helena, mor til keiser Konstantin den store. Byggingen startet under overoppsyn av biskop Makarios av Jerusalem i 327 og ble fullført i 333. Den bygningen ble ødelagt i 529. Den nåværende basilika ble gjenoppbygget i 565 av keiser Justinian I den store. Da perserne under Khosrau II av Persia invaderte området i 614, lot de være å ødelegge kirken, angivelig fordi hærføreren deres, general Shahrbaraz av Persia ble rørt av å se tegning av de tre vise menn kledd i persiske klær.
Korsfarerne reparerte og utvidet kirken da Kongeriket Jerusalem hadde makten i byen, og den første kongen deres ble kronet her. Med årene har arealet til kirken blitt utvidet og i dag dekker det tolv mål. Kirken administreres av den romersk-katolske kirke, den gresk-ortodokse kirke og den armenske apostoliske kirke i fellesskap. Alle disse samfunnene har kloster på stedet.
Kirken
Bygningen er egentlig to kirker som er sammenføyet. Under dem finnes så en krypt.
Hovedbasilikaen, Fødselskirken, blir drevet av den greskortodokse patriarken av Jerusalem og hele Palestina. Den er bygget som en tradisjonell basilika med en apside i den østlige enden. Veggene er dekket av gullmosaikk, men mosaikken er nå i forfall. Også golvet hadde mosaikk i romersk stil, men den er nå skjult av et golv oppå det andre og man kan bare se en del av det gjennom en luke.
Superleder
En superleder er i fysikken en tilstand med nøyaktig null elektrisk motstand og frastøtning av magnetfelt (Meissner-effekten). Null elektrisk motstand vil også si at energi overføres uten tap, i motsetning til stort sett all annen type energioverføring. Ved Ohms lov er det heller ikke noen elektrisk spenning i superledere. Den temperaturen som skiller superledning og ikke superleding for et metall kalles den kritiske temperaturen, Tc. Over den kritiske temperaturen er altså stoffet et vanlig metall, mens under den kritiske temperaturen er det en superleder. Den kritiske temperaturen er normalt svært lav, dvs. noen få Kelvin, ca. -270 °C, for de fleste metaller. De høyeste kritiske temperaturene finner vi i en klasse av keramiske kopperoksider, som i utgangspunktet er svært dårlige elektriske ledere. Denne klassen stoffer kalles høytemperatur-superledere og ble funnet å være superledende i 1986. Høyeste kritiske temperatur ved normalt trykk er ca. -150 °C.
Superledning ble først oppdaget i 1911 av Heike Kamerlingh Onnes som fant at motstanden til kvikksølv falt til null ved -269 °C.
Fødselskirken
Kirken
Ved siden av ligger Katharinakirken, den romersk-katolske kirken, som er bygget i en mer moderne nygotisk stil. Den er siden blitt tilpasset de mer moderne trendene som kom med andre vatikankonsil. Det er i denne kirken Den latinske patriark av Jerusalem feirer midnattsmesse på julaften.
Blant de 100 mest truede verdensarvsteder i 2008
Kirken ble i 2008 av World Monuments Fund plassert på listen over de 100 stedene som er mest truet. I begrunnelsen heter det:
Superleder
Viktige egenskaper
Det ekstremt brå fallet av motstand til null ved den kritiske temperaturen skyldes at superledning er en termodynamisk fase (tilstand). Man kan dermed ikke si at en type materiale er superledende i seg selv, men derimot sier man at materialet går over i en superledende fase ved den kritiske temperaturen, omtrent som vann blir is ved frysepunktet. De fleste metaller og legeringer blir superledende ved noen få Kelvin. Unntak er edelmetaller, som gull og sølv, og ferromagnetiske materialer, slik som jern og kobolt, som ikke uten videre blir superledende.
Meissner-effekten er, ved siden av null motstand, den mest sentrale egenskapen til en superleder. Effekten består av at eksterne magnetfelt frastøtes helt fra det indre av en superleder. Det finnes to ulike typer superledere, kalt type I og type II, med ulike Meissner-effekter. Vi kan illustrere forskjellen ved å tenke oss at vi fører en magnet mot en superleder og ser på reaksjonen
En av de mest iøynefallende egenskapene til en superleder er evnen til å få en magnet til å sveve. For svevende type II superledere skyldes svevingen at de kvantiserte magnetfelttrådende fra magneten hekter seg fast i urenheter inne i superlederen.
Temperatur er ikke det eneste som bestemmer om noe er superledende eller ikke. Av andre størrelser som kommer inn, er magnetfelt det viktigste. Den magnetiske feltstyrken som er tilstrekkelig for å oppheve superledning kalles det kritiske feltet.
Elektromagneter
Den viktigste kommersielle bruken av superledere i dag er som elektromagneter, og da spesielt i forbindelse med MR-avbildning. Superledere er spesielt egnet til å lage permanente, kraftige magnetfelt siden de ikke genererer varme når kraftige strømmer sendes gjennom dem, og man sparer da strøm ved å bruke superledere. Superledende elektromagneter brukes også i stor skala til forskningsformål, hvor spesielt fremtredende eksempler er LHC i CERN i Sveits og ITER i Frankrike. Av fremtidige anvendelser kan nevnes magnetiske kulelager til bruk i skipsmotorer. Her er formålet å redusere friksjon, og dermed spare energi
Svevetog
Her blir superlederens evne til å frastøte magnetfelt (Meissner-effekten) brukt til å holde et tog svevende. Et svevetog har svært liten friksjon og kan dermed kjøre fort og med lite energibruk. Vær oppmerksom på at flere kommersielle svevetog ikke bruker Meissner-effekten til sveving, men heller bruker superledere som elektromagneter, for å oppnå samme resultat.
Elektronikk
Elektroniske anvendelser av superleder er mange, men først og fremst innen forskning. Den viktigste anvendelsen per i dag er svært presise magnetometer, dvs. måling av magnetfelt. Basisenheten er her en SQUID, dvs. en superlede ring med isolerende kontakter (Josephson-kontakter). Superledere er også basiskomponent i mange forsøk på å lage kvantedatamaskiner.
Historikk
Superledning ble oppdaget i 1911 av den nederlandske fysikeren Heike Kamerlingh Onnes, som var den første til å lage flytende helium (ca. 3 K). Ved å bruke helium til kjølevæske fant han at den elektriske motstanden i kvikksølv falt brått til null ved 4,2 K. Onnes fikk nobelpris for sitt arbeid innen lavtemperatur-fysikk i 1913. I de følgende tiårene ble superledning oppdaget i diverse andre materialer, i hovedsak grunnstoffer. Den høyeste kritiske temperaturen var her for bly, ved 7 K. I 1941 ble niobiumnitritt funnet å ha kritisk temperatur på 16 K.
Det neste viktige bidraget for forståelse av superledning kom i 1933, da Meissner og Ochsenfeld fant ut at superledere frastøter magnetfelt, et fenomen nå kjent som Meissnereffekten. I 1935 fant F. og H. London at Meissner-effekten kunne forklares ved minimering av superstrømmenes frie energi.
I 1950 kom Ginzburg-Landau-teorien som forklarer superledning som en termodynamisk, annenordens faseovergang. Denne teorien er til å forklare mange superleder-relaterte fenomener, slik som Meissner-effekten, delingen i type I og type II superledning, og kvantisering av magnetisk fluks. Prediksjonen om at magnetfelt i superledere er kvantisert ble gjort av A. A. Abrikosov, et arbeid han fikk nobelprisen for i 2003.
En komplett forståelse av superledning kom i 1957 av Bardeen, Cooper og Schrieffer (BCS), og samtidig, uavhengig av disse av N. Bogoliubov. BCS-teorien forklarer superledning ved at elektroner bindes sammen to og to (Cooper-par) og går over i en kollektiv tilstand, som kalles et kondensat. Bardeen, Cooper og Schrieffer fikk nobelprisen i 1972, for denne oppdagelsen. Videre ble viktige teoretiske arbeider relatert til BCS-teorien bla. gjort av Bogoliubov i 1958, da han viste at BCS-teorien kunne utledes ved kanoniske transformasjoner av elektronets Hamiltonoperator, og av Lev Gor'kov i 1958, da han viste at BCS-teorien og Ginzburg-Landau-teorien er forenlige i nærheten av den kritiske temperaturen. I 1962 ble den første kommersielle superlederkabelen, laget av en niobium-titan-legering, utviklet av forskere ved Westinghouse. Samme år gjorde Brian D. Josephson en viktig teoretisk oppdagelse: en superledende tilstand kan også strekke seg over en isolatorer, bare den er tynn nok. Dette kalles nå Josephson-effekten, og er bestanddelen i så godt som all superleder-elektronikk. Josephson fikk nobelpris for denne oppdagelsen i 1973.
Forskning på hvordan superledere oppfører seg ved kontakt med isolatorer og metaller har vært et hovedelement i superleder-forskningen siden 1960-tallet. Et viktig arbeid her ble gjort av nordmannen Ivar Giæver, med sin forskning på granulære superledere, dvs. «superledende sand». Arbeidet ble gjort ved General Electrics i USA og Ivar Giæver fikk nobelprisen for arbeidet i 1973, samme år som Josephson.
BCS-teorien setter en øvre grense for superledning ved 30 K. Stor var derfor overraskelsen da Bednorz og Müller i 1986 oppdaget superledning ved 35 K i en lantan-basert kopper-perovskitt. Dette ble opptakten til oppdagelsen av en helt ny klasse stoffer som kalles høytemperatur-superledere. Kort tid senere fant Paul C. W. Chu og M.K. Wu ut at ved å bytte ut lantan med yttrium, økte den kritiske temperaturen til 92 K, noe som betyr at billig og tilgjengelig flytende nitrogen kan brukes som kjølevæske i stedet for dyr og vanskelig håndterlig flytende helium. Flere andre høytemperatur-superledere med høyere kritiske temperaturer ble funnet i de følgende årene. Bednorz og Müller fikk nobelprisen for sin oppdagelse allerede i 1987.
Den høyeste kritiske temperaturen per 2007 er i materiale bestående av thallium, kvikksølv, barium, kalsium, strontium, og oksygen, med kritisk temperatur på 138 K.
Fysiske parametre
Følgende fysiske parametre karakteriserer en superleder
Meissner-effekten
Meissner-effekten betegner superlederes evne til å frastøte magnetfelt. Alle superleder har denne egenskapen, men den gir seg forskjellige utslag for type I og type II superledere. For type I trenger magnetfelt inn bare en kort avstand, kalt penetrasjonsdybde, mens det indre er magnetfeltfritt. For type II superleder buntes magnetfelt sammen og penetrerer som tråder med nøyaktig samme mengde magnetfelt i hver tråd.
BCS-teorien
BCS-teorien, oppkalt etter Bardeen, Cooper og Schrieffer, er en kvantemekanisk teori som beskriver alle superledere, unntatt høytemperatur-superledere. Den fundamentale ideen er at elektroner kan bindes til par (Cooper-par) som kan kondensere og oppføre seg mekanisk og kollektivt, noe som gir null elektrisk motstand. Elektroner i en superleder kommer altså alltid to og to, aldri alene. Forutsetningene for at elektroner skal kunne danne par er at tiltrekningen mellom elektroner gjennom atomenes gitterstruktur (dvs. via fononer) er sterk nok til å overvinne elektronenes naturlige frastøtning.
Londonteori
London-teori kan sees på som et spesialtilfelle av Ginzburg-Landau teori som fokuserer på magnetiske egenskaper og den ble først utledet ved minimalisering av superstrømmenes frie energi. Siden London-teori er lineær, er den lett å arbeide med og er dermed mye brukt. Den eneste parameteren i teorien er penetrasjonsdybden \lambda.
7. divisjon fotball for menn 2012
7. divisjon fotball for menn 2012 var det åttende nivået i norsk fotball 2012.
Lamprima aurata
Lamprima aurata er en bille som hører til familien hjortebiller.
Utseende
En middelsstor (15-33 millimeter), litt flat hjortebille med skinnende metalliske farger. Hannenes kjever er noe forstørret som vanlig i denne familien, noe oppoverbøyde, med er brem av gule hår på oversiden. Kroppen er fint og ganske tett punktert. De metalliske fargene kan variere mye innen samme art, men denne arten er oftest nokså sterkt gyllent-grønnlig metallisk.
Levevis
Larvene utvikler seg i morken, død ved av mange ulike treslag, både innfødte og innførte.
Utbredelse
Arten er utbredt i det østlige Australia inkludert Tasmania.
Kim Henriksen (karateutøver)
Kim Henriksen (født 12. januar 1982) er en norsk tidligere karateutøver som representerte Mizuchi KK.
Hun vant 14 NM-gull i perioden 1998–2010. Hun vant kongepokalen i 2000, 2001 og 2002.
Hun var også på Mizuchis lag i kata, kumite og show mix og vant 11 senior lag-NM.
Som ungdom og junior tok hun 25 NM-gull fordelt på individuelt og lag.
Internasjonalt har hun som senior sølv i US Open og bronse i Paris Open som sine beste resultater.
Heaika Skum
Heaika Nilsen Skum (født 27. juni 1955 i Alta) var representant for Fastboendes liste i Sametinget i perioden 1993–1997. Han har også vært engasjert i Rød Valgallianse og vært en omstridt naturvernforkjemper i Finnmark.
Skum har arbeidet som selvstendig næringsdrivende, bosatt i Kautokeino, senere også i Hirtshals i Danmark. Skum har drevet firmaet Sámipress, innen tolke- og oversettingstjenester. Han har også arbeidet som hovedsekretær i Norske Samers Riksforbund.
Han ledet Kautokeino sameforening i to år, og Fastboendes forening i Kautokeino fra 1993. Han har også hatt tillitsverv i lokale fagforeninger. Han var samisk representant i landsstyret i Rød Valgallianse, var medlem av fylkesstyret for RV i Troms i to år og for Finnmark i flere år.
Han har vært sterkt engasjert i Naturvernforbundet i Kautokeino og i Finnmark. Som leder av Norges Naturvernforbunds lokallag i Kautokeino har han blant annet arbeidet for å hindre den økende motorferdsel i utmarka, noe som gjorde ham omstridt og også førte til at han mottok drapstrusler. I 2014 vakte det oppsikt da sametingspolitikeren Isak Mathis O. Hætta ikke ville ta avstand fra drapstruslene.
Sleep Now in the Fire
«Sleep Now in the Fire» er den tredje singlen fra Rage Against the Machine sitt studioalbum The Battle of Los Angeles.
Sleep Now in the Fire, Pt 1 (Single) (Import)
OR
St John’s Wood
St John's Wood er et område i bydelen Westminster i nordvestlige London, vest for Regent's Park. Det ligger 4 km nordvest for Charing Cross. En gang var området en del av den store skogen i Middlesex, og senere eid av korsfarerorden Johanitterordenen. Det kjente Abbey Road Studios ligger i St John's Wood, det samme gjør verdens mest berømte cricketbane Lord's.
Det er et meget velstående nabolag, og områdets postkode (NW8) ble rangert av magasinet Forbes som den femte mest kostbare postadresse i London basert på gjennomsnittlig boligpris i 2007. I henhold til undersøkelse i 2014 av eiendomsmeglere betaler beboere i St. John's Wood den høyeste gjennomsnittlige husleie i hele London.
Historie
Utbygginga av St John's Wood som en forstad til London begynte tidlig på 1800-tallet, på et landområde som helt siden 1300-tallet hadde vært eid av Johanitterordenen. En av de første utviklere i området var James Burton (1761-1837). Det var en av de første forsteder i London som ble utviklet med stor grad villabebyggelse med lav tetthet i motsetning til de rekkehus som var vanlig i London opp til 1800-tallet, selv i rike strøk. Deler av St .John's Wood har dog blitt ombygd med større tetthet, men det har forblitt et ettertraktet distrikt å bo og derfor et av de mest kostbare områdene i London.
Mens Regent's Park tilbød tomter for store villaer, ble mye av St John's Wood bebygd med noe rimeligere tomannsboliger – blant de første i London – hovedsakelig for middelklassen. Området tiltrakk seg en del kjente, radikale intellektuelle, mange av dem fra land på kontinentet med mindre liberale forhold enn Storbritannia. Mot slutten av 1800-tallet ble strøkets respektable karakter trua av et økende antall luksusbordeller og hus der menn med makt og formue hadde sine elskerinner.
På 1900-tallet ble en del av den simplere bebyggelsen revet og erstattet med boligkvartaler. De intellektuelle trakk nordover til Hampstead etter hvert som nyrike londonere uten stil, men med penger flytta inn. I dag er St John's Wood et respektabelt boligstrøk med en overveiende velstående befolkning.
Mongolia under Vinter-OL 2002
Mongolia under Vinter-OL 2002. Fire sportsutøvere, tre menn og én kvinne fra Mongolia deltok i to sporter, langrenn og kortbaneløp under Vinter-OL 2002 i Salt Lake City i USA. Mongolia, som deltok for tiende gang i et vinter-OL, vant ikke noen medaljer. Beste plassering var en 28.-plass i kortbaneløp på 1 000 meter for menn
Boris Floricic
Boris Floricic (født 8. juni 1972, død mellom 17. og 22. oktober 1998 i Berlin), kjent under pseudonymet «Tron», var en hacker og friker. Han deltok i angrep på kommersielle krypterings- og autentifiseringssystemer som f.eks. betalingsfjernsyn og telefonkort. I 1997 utviklet han en ny teknologi for kryptering av telefonlinjer. Videreutviklingen av systemet «Cryptophon» til «Cryptron», som skulle bli et kommersielt masseprodukt til bruk på internett, ble forhindret av Floricics tidlige død. Årsakene til dødsfallet er fremdeles gjenstand for spekulasjoner. Floricics foreldre har fra 2005 gjennom det tyske rettssystemet forsøkt å forhindre Wikipedia i å nevne Floricics navn, og gjennom en klage oppnådde de at en domstol 17. januar 2006 avsa en midlertidig kjennelse som forbød den tyske Wikimedia-stiftelsen å omdirigere sitt domene wikipedia.de til tysk Wikipedia, som utgis fra Florida USA. Kjennelsen ble opphevet 9. februar, og videre klager ble avvist.
Liberalisme
I dag er det flere politiske retninger som blir kalt for liberalisme, deriblant klassisk liberalisme, sosialliberalisme og neoliberalisme. Dette spekteret av «underretninger» gjør at det er vanskelig å definere liberalismen veldig snevert. Opprinnelig ble liberalismen regnet for å være på den politiske venstresiden, mens de i Europa i dag oftest regnes for å være i sentrum eller at de heller mot høyresiden. Det er dessuten slik at begrepet forstås forskjellig i forskjellige regioner og land. I USA regnes eksempelvis liberalisme (eller progressivisme) for å være på venstresiden.
Landstads reviderte salmebok
Ved kongelig resolusjon i 1908 fikk domprost Gustav Jensen i oppdrag å utarbeide et forslag til en revisjon av Landstads kirkesalmebog fra 1869. Jensen leverte sitt Forslag til en revideret Salmebok for den norske kirke i 1915. Selv om Jensen ville bevare karakteren ved Landstads salmebok, gikk han langt i å revidere både salmeutvalget og teksten i de enkelte salmene. Han inkluderte også nynorske salmer. Jensen leverte sin reviderte versjon i 1915. Fra 1916 arbeidet en komité videre med forslaget under ledelse av biskop Jens Tandberg. Komiteen la frem et eget forslag i 1918. Etter at både Tandberg og Jensen døde i 1922, ble arbeidet ført videre under ledelse av sokneprest J. H. H. Brochmann. Først i 1924 ble Landstads reviderte salmebok endelig godkjent for offentlig bruk. Den ble publisert i 1926.
Liberalisme
Av kjente liberalistiske ideologer og økonomer kan nevnes John Locke, Adam Smith, James Mill, John Stuart Mill, Frederic Bastiat, Jean-Baptiste Say, Friedrich August von Hayek, Joseph Schumpeter, Milton Friedman, Ludwig von Mises, John Rawls og Hernando de Soto.
Grunnprinsipper
Den opprinnelige liberalismen som bygde seg opp i Europa i opplysningstiden, la vekt på å sikre landeiere frihet mot det føydalistiske og/eller merkantilistiske åket. Under den franske revolusjonen definerte liberalistene seg i motsetning til de mer radikale demokratene, og senere i motsetning til sosialismen.
Landstads reviderte salmebok
Salmeboken blir fremdeles brukt i enkelte konservative menigheter i Finnmark.
Liberalisme
Individuelle rettigheter
De store tenkerne i opplysningstiden, deriblant John Locke og Charles Montesquieu, forsøkte å begrense den politiske makten ved å nedfelle et sett rettigheter som de mente at alle mennesker var gitt fra naturens side, og et sett grenser ingen – ikke engang kongen – kunne krysse uten å bli en tyrann. Dette var en del av grunnlaget for humanismen, som igjen regnes som en del av grunnlaget for liberalismen.
Økonomisk frihet
Senere ble disse tankene kombinert med ideen om at økonomisk frihet ville føre til et mer stabilt og effektivt samfunn og på den måten gjøre samfunnet bedre for alle. Dette kom senere til å bli omtalt som kapitalismen, og få sine største forsvarere i Adam Smith og David Ricardo. Tradisjonell kapitalisme (av latin: capitalis, avledet av caput, «hode») er et økonomisk system hvor formue og produksjonsmidler er privateid. I et tradisjonelt kapitalistisk system er det enkeltindivider enten alene eller sammen med andre, som eier, betjener og handler fast eiendom, arbeidskraft og kapital. I blandingsøkonomier kan også det offentlige utøve eierfunksjon («statskapitalisme»).
Personlig frihet
Et annet viktig prinsipp i liberalismen, er at enkeltmennesket bør ha frihet til selv å ta store avgjørelser som påvirker dets eget liv, uten innblanding fra politikere. Ideen om at individet har verdi i seg selv, og ikke er et middel for andres mål, står sterkt. Denne tanken er langt på vei en videreføring av humanismen fra opplysningstiden.
Pires do Rio
Pires do Rio er en kommune i delstaten Goiás i sentral-vestregionen av Brasil.
Liberalisme
Personlig frihet
En videreføring av dette prinsippet, er Montesquieus idé om maktens tredeling. Selv om de fleste liberalister erkjenner eksistensen av en stat som nødvendig for å kunne beskytte og opprettholde individuelle rettigheter, har liberalister tradisjonelt vært skeptiske til statsstyring og offentlige inngrep. En for sterk statsmakt hevdes å være den største potensielle trusselen mot individets frihet.
Den industrielle revolusjon
I løpet av 1700-tallet ble liberalismen den styrende ideologien (eller blant de største opposisjonelle ideologiene) i praktisk talt alle utviklede land. Grunnet den eksplosive økonomiske veksten i kjølvannet av fremveksten av den industrielle mellomklassen, ble uttrykket liberalisme gjenstand for en rivende utvikling. Enkelte steder fortsatte liberalistene å holde på den opprinnelige liberalismen fra 1700-tallet, som fokuserte på at statens eneste oppgave var å sikre et fritt næringsliv og sikre det samme næringslivet mot svingninger i valutaen og krig/vold. Disse tankene er i dag langt på vei erstattet med mer sosialliberale ideer, men man kan fremdeles finne liknende tankegods, for eksempel i det lille norske partiet Liberalistene som stilte landsdekkende ved stortingsvalget i 2017. Dette tankesettet kalles i dag ofte libertarianisme, selv om enkelte grupperinger forsøker å unngå denne betegnelsen. Andre betegnelser som brukes, er klassisk liberalisme eller laissez-faire-liberalisme.
Under industrialiseringen kom nye tenkere til som så staten som et virkemiddel til sosial fremgang og som derfor ønsket at staten skulle bruke ressurser på å motarbeide fattigdom og sykdom og liknende. De gikk med andre ord bort fra tanken om at all statlig innblanding i privatlivet var rettighetskrenkende. Dette tankesettet førte til at det liberale politiske miljøet ble splittet, og den nye retningen ble kalt sosialliberalismen. Medlemmer i Venstre i Norge vil som oftest omtale seg som sosialliberale, eller bare liberale, i likhet med blant annet Radikale Venstre i Danmark og Liberaldemokratene i Storbritannia.
Liberalisme i dag
Som med de fleste andre ideologier i dag, fungerer liberalismen først og fremst som et ideal, og ikke som et sett med absolutte retningslinjer. Det finnes få eller ingen eksempler på at politikere eller politiske partier står for konsekvent liberalisme. I tillegg er liberalismen definert på forskjellige måter blant de som kaller seg liberalister og de som regner seg som motstandere av ideologien.
Liberalisme i Norge
Liberalismen i Norge hevdes å ha begynt i 1814, da Norge fikk en av Europas mest liberale grunnlover.
Venstre
Venstre kaller seg et sosialliberalt parti. Dette er en retning innen liberalismen som legger vekt på en aktiv stat som en forutsetning for personlig frihet, og som finnes i de fleste europeiske land.
Høyre
Høyre kaller seg selv bare konservative, mens deres ungdomsparti Unge Høyre kaller seg liberalkonservative. Partileder og tidligere statsminister Erna Solberg kaller seg selv liberalkonservativ. Partiets liberale sider viser seg ved at de blant annet er for skattekutt, nedsalg i offentlige bedrifter, retten til selvbestemt abort, fritt skolevalg, likekjønnet ekteskap og avkriminalisering av narkotika.
Fremskrittspartiet
Fremskrittspartiet (FrP) hevder å være et liberalistisk parti, noe partiet uttrykker i sitt prinsipprogram. Etter at partiet ble splittet på midten av 90-tallet, har imidlertid utbryterne og andre liberalister kritisert FrP for å ha blitt sosialdemokratisk i praksis, blant annet i synet på innvandring og statens oppgaver. Det pekes spesielt på det syn på helse-, eldre- og sosialpolitikk som partiet etter hvert har utviklet, og som John I. Alvheim spesielt var talsmann for. Dette hevdes å være en politikk som tillegger staten så store oppgaver at partiet ikke lenger kan kalles liberalistisk.
Fremskrittspartiets Ungdom (FpU) er FrPs ungdomsparti, og kaller seg, som moderpartiet, liberalistisk. Politikken skiller seg imidlertid på flere områder, og FpU er betydelig mer liberalistiske enn sitt moderparti.
Det Liberale Folkepartiet
Det Liberale Folkepartiet hevdet å være et rendyrket liberalistisk parti. Det har blitt kritisert av enkelte liberalister for å ha et ikke-liberalistisk syn på utenriks- og justispolitikk. Partiet støttet blant annet De forente staters intervensjon i Irak i 2003 med den begrunnelse at Saddam Husseins regime var undertrykkende og diktatorisk, og at det støttet terrorangrep mot Vesten. Enkelte liberalister – spesielt innenfor libertarianerbevegelsen – er skeptiske til dette; de mener at et noenlunde fritt land ikke har noen rett til å avsette et aggressivt og diktatorisk regime i et annet land. DLF har også blitt kritisert for sin støtte til Israel i Midtøstenkonflikten.
Liberalistene
Liberalistene regner seg som et klassisk liberalistisk parti etablert 2014. Liberalistene slutter opp om klassisk liberalisme som ideologisk ståsted og har en klar individualistisk grunnholdning. Liberalistene advokerer en begrenset statsmakt hvilket betyr at oppgaveomfanget er avgrenset til å kun omfavne en profesjonell forsvarsmakt, et politi- og rettsvesen. Dette idégrunnlaget vokste frem i opplysningstiden og var rådende blant vestlige land under den industrielle revolusjon. Liberalistene går inn for en gradvis omleggelse fra velferdsstaten til et privat alternativ, og at staten heller skal holde fokuset rundt borgernes sikkerhet. De konstaterer at privat velferd kan organiseres bedre enn offentlig. Liberalistisk Ungdom er ungdomspartiet til Liberalistene.
Karl Ludvig av Slesvig-Holsten-Sønderborg-Beck
Karl Ludvig (født 18. september 1690, død 22. september 1774) var den syvende titulære hertug av Slesvig-Holsten-Sønderborg-Beck fra 1757 til 1774.
Carlo Galimberti
Carlo Galimberti (født 2. august 1894 død 10. august 1939) var en italiensk vektløfter som deltok i flere olympiske leker, 1924 i Paris, 1928 i Amsterdam og 1932 i Los Angeles. Galimberti ble olympisk mester i vektløfting under OL 1924 i Paris. Han vant den tredje letteste klassen, mellomvekt opp til 75 kg som ble avviklet 23. juli 1924. Det var totalt fem vektklasser samme som under foregående OL i Antwerpen. Galimberti løftet sammenlagt 492,5 kilo, 37,5 kilo mer enn sølvvinneren. Det var 25 utøvere fra 13 nasjoner i vektklassen mellomvekt. Galimberti kom på andreplass både under OL 1928 i Amsterdam og OL 1932 i Los Angeles i vektløfting mellomvekt.
Teller
Teller kan vise til
Karl Ludvig av Slesvig-Holsten-Sønderborg-Beck
Han var sønn av Frederik Ludvig av Slesvig-Holsten-Sønderborg-Beck og Louise Charlotte av Slesvig-Holsten-Sønderborg-Augustenborg. Han gikk i polsk-saksisk tjeneste og giftet seg i 1730 med Anna Karolina Orzelska (1707-1769), en illegitim datter av kong August II av Polen. De fikk sønnen Karl Frederik (1732–1772) men ble skilt i 1733.