cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Viktor Jelenić
Han representerte Serbia og Montenegro under Sommer-OL 2004 i Athen, hvor laget hans tok sølv. Under Sommer-OL 2000 tok han bronse med Jugoslavia.
Island under Vinter-OL 1980
Island under Vinter-OL 1980. Seks sportsutøvere, fem menn og én kvinne, fra Island deltok i to sporter, alpint og langrenn under Vinter-OL 1980 i Lake Placid i USA. Island, som deltok for åttende gang i et vinter-OL, vant ikke noen medaljer. Beste plassering var en 29.-plass i slalåm for damer.
Martin Ellerby
Martin Ellerby (født 22. oktober 1957 i Worksop, Nottinghamshire) er en engelsk komponist.
I 2017 ble Ellerby tildelt Iles-medaljen for betydelige bidrag til brassbandbevegelsen.
Gottfried Hoffmann Greve
Gottfried Hoffmann Greve (født 6. juni 1897 i Bergen, død 26. februar 1987) var en norsk vinkjenner, forfatter, medeier i Wingaards Vinhandel i Bergen og fra 1924 til 1. juli 1930 var han den første innkjøpsjefen og direktøren i Vinmonopolet, Oslo.
Han avla eksamen ved Bergen Handelsgymnasium i 1914 og etter det hadde flere studieopphold i utlandet. Arbeidet senere i farens forretning, Wingaards Vinhandel i Bergen, og ble medinnehaver i 1919. Gift 15. januar 1921 med Henriette Prebensen Nissen. Fra 1925 til 1930 var han innkjøpsjef og direktør i Vinmonopolet. Drev siden, sin egen forretning i Oslo. Gav i 1931 ut boken Vin, kunsten å velge og vurdere den og i 1950 boken ''Boken om vin. Litt av hvert om vin, brennvin og mat''.
Han var sønn av konsul Thorvald Greve (1863–1937) og Cathrine Margrethe Hoffmann, se Greve (slekt). Gottfried giftet seg med Henriette Prebensen Nissen (1902) og ble farfar til juristen Hanne Sophie Greve (født 1952).
Heder
Off. It. Kr. O.,
Goethemedaljen
Goethemedaljen (etablert 1955) deles årlig ut av det tyske Goetheinstituttet til utlendinger (unntaksvis også tyskere) som har gjort en fortjenstfull innsats til pleie av tysk språk utenlands, og for å støtte opp under internasjonalt kulturelt samarbeid.
Siden 1975 har Goethemedaljen hatt status av en offisiell utmerkelse i Tyskland. Utdelingen skjer på Goethes fødselsdag.
Tilsammen har 312 kvinner fra 57 land mottatt medaljen (2006). Den norske Ingerid Dal er en av dem.
Turks- og Caicosøyenes flagg
Fra flagget ble innført og fram til 1999 satt våpenmerket i en hvit skive. Dette var også tilfelle for de fleste andre særmerkede britiske flagg for kolonier. Tradisjonen med å sette våpenet på en hvit skive skal skyldes at den britiske marinens offisielle flaggbok, Flags of all nations, hadde for vane å vise merkene som satt i flaggene på en rund, hvit bakgrunn. Selv om dette bare var en illustrasjonsteknisk måte å vise merkene, ble det i praksis tolket som at hele skiven skulle være med i flagget. Framstillingen av flaggene ble endret med 1999-utgaven av Flags of all nations, da merkede britiske flagg nå ble framstilt med våpenet direkte mot flaggduken. For å bedre muligheten for identifikasjon ble også merkets størrelse økt.
Handelsflagg
Turks- og Caicosøyene har et separat handelsflagg, en såkalt (Red Ensign) med unionsflagget i kantonen og våpenmerket på rød flaggduk.
Guvernørens flagg
Guvernøren, koloniens øverste myndighet og kronens representant, fører eget flagg etter samme modell som øvrige guvernører i britiske besittelser. Det vil si det britiske unionsflagget med koloniens våpenskjold omgitt av en krans i midten. Guvernørflagget ble innført i 1999.
Julius II
Julius II, født Giuliano della Rovere (født 5. desember 1443 i Albissola nær Savona i adelsrepublikken Genova, død 21. februar 1513 i Roma), var pave fra 1503 til 1513. Som pave fikk Julius II tilnavnet Krigerpaven. Pavenavnet hans derimot, skal han ikke selv ha valgt til ære for paven Julius I, men som en emulgering av Julius Cæsar. Julius II spilte en sentral rolle i høyrenessansen og etterlot seg en betydelig kulturell og politisk arv. Han regnes som en av de sterkeste og mest innflytelsesrike pavene gjennom tidene.
Tidlig liv
Giuliano della Rovere Albisola ble født i nærheten av havnebyen Savona i Republikken Genova. Han tilhørte huset della Rovere, en adelig, men fattiggjort familie. Giuliano var sønn av en av pave Sixtus IVs brødre, Raffaelo della Rovere. Hans mor var Theodora Manerola, som var av gresk avstamning. Hans onkel, som før han ble valgt til pave i 1471 hadde en høy posisjon hos fransiskanerne, tok ham under sine vinger, og sørget for at Giuliano fikk en god utdannelse i sin orden. Grunnutdanningen ble etterfulgt av et studieopphold i et fransiskanerkloster i La Pérouse. Giuliano trådte dog antagelig ikke inn i fransiskanerordenen som sin onkel, men ble sekularprest.
Han fikk tre døtre; det er noe uklart når de ble født, men det ser ut til å være etter at han ble presteviet, og kanskje også etter han ble biskop.
Som ung mann skal Giuliano ha vist tegn til å være en voldelig og grov person som også tok til svært stygt språk.
Bispeutnevnelse, og kardinal
I 1471, rett etter at Sixtus IV hadde blitt valgt til pave, ble han utnevnt til biskop av Carpentras i Frankrike. Allerede samme år ble han også utnevnt til kardinal. Hans spesielle posisjon ble markert ved at han ble tildelt den tittelkirke hans onkel hadde hatt, San Pietro in Vincoli.
Han fikk i de følgende årene stadig tildelt nye bispedømmer, og hadde var til tider biskop av flere steder på en gang: Først Carpentras (1471–72); deretter Lausanne (1472–76), Catania (1473–74), Coutances (1476-77), Mende (1478–83), Viviers (1477-79), Sabina (1479–83), Bologna (1483–1502), Ostia (1483-1503), Lodève (1488–89), Savona (1499-1502), Vercelli (1502–03), og sist men absolutt ikke minst ble han i 1474 erkebiskop av Avignon, en tittel han hadde inntil han ble valgt til pave. Han var også abbed for flere klostre.
Det hadde bygd seg opp en uoverensstemmelse mellom Giuliano og Rodrigo Borgia, og da Borgia ble valgt til pave under navnet Alexander VI i 1492 valgte Giuliano å søke tilflukt i Ostia. Noen måneder etter reiste han til Genova, hvor han oppfordret Karl VIII til å erobre Napoli.
Giuliano ble med kongen på felttoget, og de ankom sammen til Roma. Giuliano prøvde der å samle et konsil for å etterforske Alexander VI med tanke på å avsette ham. Ved å alliere seg med kongens minister Briçonnet, som fikk tilbud om et kardinalsembete, klarte paven seg unna.
Etter Alexanders død i 1503 støttet Giuliano kardinal Piccolomini fra Milano, som ble valgt og tok navnet Pius III. Det ble et svært kortvarig pontifikat; paven var alvorlig syk da han ble valgt, og døde bare omkring 10 dager senere.
Pontifikat
Ved hjelp av dyktig manøvrering klarte Giuliano å få støtte fra Cesare Borgia, og ble enstemmig valgt til pave 1. november 1503. Han skal også i dette valget ha benyttet seg av bestikkelser. Konklaven som valgte ham var den korteste kjente i pavedømmets historie.
Hans første tiltak som pave var å kvitte seg med de verdslige maktpersoner som kontrollerte pavestolen. Ved hjelp av en komplisert strategi klarte han å gjøre det umulig for Cesare Borgia å fortsette å oppholde seg i Pavestatene. Selv om det var Borgia som fikk ham valgt, hadde han nemlig en godt begrunnet mistro til ham og resten av Borgia-familien. Han brukte deretter sin innflytelse for å skape fred mellom de to mektige familiene Orsini og Colonna, blant annet ble hans datter Felice giftet bort til Giovanni Giordano Orsini, og han klarte å knytte resten av den romerske adel til seg ved å gi dem fordeler som de higet etter.
Alle de kirkelige verv han hadde hatt før han ble valgt til pave, hadde vist seg svært innbringende, og midlene brukte han til å bestille kunstverker fra Bramante, Rafael og Michelangelo som til denne dag setter sitt preg på Roma. Han inviterte Rafael til Roma og var beskytter for Bramante. 18. april 1506 la han grunnstenen til den nye Peterskirken. Michelangelo fikk i oppdrag å dekorere det sixtinske kapell, som stod ferdig bare noen måneder etter Julius' død. Da Michelangelo hadde fått i oppdrag å bygge Julius IIs gravmonument av Julius II selv, dro han til Carrara for å finne de riktige marmorblokkene, men betaling fikk han ikke. Forbitret returnerte han til Firenze, men paven formildet ham ved å bestille en bronseskulptur av seg selv til domkirken i Bologna. Michelangelo foreslo at figuren kunne ha en bok i hånden, men Julius avslo: «Hva bryr jeg meg om litteratur? Et sverd skal jeg ha!» Skulpturen ble senere meget passende støpt om til en kanon.
Etter å ha sikret sin posisjon i Roma, satte Julius igang med å kaste ut venetianerne fra Faenza, Rimini og andre byer i Italia som de hadde okkupert. Dogen i Venezia lot seg ikke bevege, og paven allierte seg med Frankrike og Tyskland for å undertvinge Venezia. I 1506 lyktes de i å ta Perugia og Bologna. To år senere var han i stand til å danne Cambrailigaen mot Venezia sammen med Ludvig XII av Frankrike, keiser Maximilian I av det tysk-romerske rike og Ferdinand II av Aragon. Venezia ble satt under interdikt 27. april 1509. I slaget ved Agnadello mistet Venezia nesten all makt i Italia. Den franske kongen og den tysk-romerske keiseren var interessert i å sikre seg selv områder i Italia, og paven måtte snu seg rundt og alliere seg med venetianerne for å sikre sine egne interesser. Interdiktet ble opphevet 24. februar 1510, og i stedet ble Frankrike satt under interdikt. Paven forsøkte også å skape splid mellom Frankrike og England, for å minske presset mot Italia, men dette lyktes ikke. På en synode i september 1510 trakk de franske biskopene seg fra sine løfter om lydighet overfor Julius II, og de besluttet å forsøke å få paven avsatt.
I november 1511 ble et konsil samlet i Pisa for å vurdere avsettelse av paven. Julius klarte seg, og gikk inn i en ny allianse, den såkalte Hellige liga, med Ferdinand II av Aragon og venetianerne mot Frankrike. Etter en tid sluttet også keiseren deg til alliansen
Julius II innkalte til et konsil i Roma, som åpnet i 1512 og ble erklært for å være et økumenisk konsil, Det femte Laterankonsil. Han erklærte at dette var noe han hadde lovet å gjøre da han ble valgt, men at fiendtlig aktivitet i Italia hadde forsinket konsilet.
Franskmennene ble tvunget tilbake over Alpene i 1512, men dette betydde at andre igjen fikk innflytelse i Italia. Selv om Julius II nå hadde sikret Pavestatene, var hans drøm om et uavhengig italiensk kongedømme knust.
Episkopalgenealogi
Hans episkopalgenealogi er:
Kalori
Kalori er en enhet for måling av energi med symbol cal. Én kalori er den energimengde som skal til for å heve temperaturen av ett gram vann én grad Celsius, ved et trykk på én atmosfære. Navnet kommer fra latin calere (å være varm). Vanligvis oppgis mengden kalorier i kilokalorier (kcal) på matvareetiketter.
Definisjon
Mengden varme som trengs er avhengig av vannets initielle temperatur, noe som resulterer i flere forskjellige definisjoner av kalori, hver av dem tilsvarende en noe forskjellig energimengde. Den mest brukte definisjonen er at en kalori tilsvarer 4,1868 Joule.
Kalori brukes særlig, av historiske årsaker, til angivelse av energi i matvarer. I forbindelse med mat benytter man som oftest kilokalorier (symbol kcal).
En 250 grams pose potetchips inneholder typisk ca. 1 350 000 cal, dvs. 1 350 kcal. Dette er nok energi til å øke temperaturen på 13,5 liter vann fra 0 til 100 ℃, eller 1350 liter vann fra 0 til 1 °C.
Lu Yongxiang
Lu Yongxiang (forenklet kinesisk: 路甬祥, tradisjonell kinesisk: 路甬祥, pinyin: Lù Yǒngxiáng, Wade-Giles: Lu Yung-hsiang, født i april 1942 i Cixi i provinsen Zhejiang i Kina) var fra 1997 til 2011 president for Det kinesiske vitenskapsakademi.
Lu har eksamener fra Zhejianguniversitetet og RWTH Aachen. Fra 1985 til 1987 var han visepresident og fra 1988 til 1995 president for Zhejianguniversitetet. I november 1993 ble han visepresident for Det kinesiske vitenskapsakademi. I juli 1997 ble han akademiets president.
Kausland kirke
Kausland kirke er en langkirke fra 1881 i Øygarden kommune, Vestland fylke. Den har 385 sitteplasser.
Opprinnelig hørte innbyggerne på vestsiden av Sund kommune til under Sund kirke, og de måtte da gå til fots over fjellet Veten for å komme seg til Klokkarvik på østsiden. Da det i begynnelsen av 1870-årene ble besluttet å bygge ny og større kirke var det noe uenighet om hvor denne skulle plasseres, og det ble foreslått å bygge på Vorland som var mer sentralt i sognet. Det endte opp med et kompromiss der den nye kirken i Sund skulle ha 500 sitterplasser, mens det skulle bygges kapellkirke på Kausland med 250 plasser.
Den hvite trekirken ble oppført av byggmester Askild Aase etter tegninger av arkitekt Conrad Fredrik von der Lippe. Den ble innviet 24. august 1881. Spiret er ifølge tradisjonen fra 1674. Det kommer fra gamle Sund kirke, som ble revet i 1877 for å gi plass til ny kirke. Kirken ble utvidet og ombygd i 1963. Da fikk den omgang rundt hele bygget, og noe av det sentrale inventaret ble fornyet.
The Lucky Shot
The Lucky Shot er en amerikansk stumfilm fra 1910.
Johnny Hagen
Johnny Hagen (født 1947) er en norsk lokalpolitiker (Ap) som fra 2015 til 2019 var ordfører i Alvdal kommune.
Linda Johnsen Holmeide
Linda Johnsen Holmeide (født 1. desember 1972) er en norsk bryter fra Kristiansund. Hun kommer fra en brytefamilie. Linda Holmeide tok i 1988 sølv i VM for ungdom og to bronsemedaljer for senior i VM i Lyon 1992.
The Lucky Shot
Handling
Jack Hunt, sønn av en velstående kvinne, forelsker seg i Nell Horsley som spiller i en musikalsk komedie. De gifter seg kort tid senere. Men når Jacks mor blir informert om dette, erklærer hun at hun ikke ønsker å ha noe som helst med Nell å gjøre - selv om hun er villig til å tilgi sønnen for det hurtige giftermålet. Men senere blir Jack, som er medlem av en lokal milits, kalt ut på oppdrag hvor han blir drept.
Linda Johnsen Holmeide
I NM har hun to gull og fire sølv.
The Lucky Shot
Handling
Nell må ta med seg denne nyheten til svigermoren sin, som likevel beholder hatet sitt til Nell - til tross for tragedien. Etter hvert blir svigermoren også mer og mer gjerrig, samtidig som Nell har store problemer med å beholde taket over hodet for seg selv og den lille gutten hennes.
Linda Johnsen Holmeide
Hennes søster Hilde Holmeide ble også bryter, med to NM-gull for senior.
Linda Holmeide representerte Idrettslaget Braatt, Kristiansund og Oslo Bryteklubb.
Knut Jokerud Strand
Knut Jokerud Strand (født 6. august 1996 i Ringerike) er en norsk tidligere skihopper som konkurrerte for Vikersund IF.
Strand har deltatt i FIS-cupen. Hans beste plassering er en 2. plass i Whistler/Vancouver Canada i 2016. Utover dette har han deltatt i en rekke renn på nasjonalt nivå, og har en bronsemedalje i laghopp fra norgesmesterskapet på ski 2013 der han hoppet på Buskeruds lag sammen med Mats Berggaard, Daniel-André Tande og Anders Jacobsen.
Sølvdue
Sølvdue (Columba phasma) er en fugl i duefamilien i slekta Columba.
Inndeling
Inndelingen følger Birds of the World og er i henhold til Winkler, Billerman & Lovette (2020). Norske navn på artene følger Norsk navnekomité for fugl og er i henhold til Syvertsen et al. (2008, 2017, 2020).
Kunnskap
Kunnskap er kjennskap til, oppmerksomhet om, forståelse av eller ferdigheter knyttet til noe eller noen. Kunnskap kan benyttes med hensikt.
Mange typer kunnskap skapes og forvaltes i fellesskap mellom mennesker og i denne sammenhengen kan den bli manipulert og behandlet på ulike måter. Kunnskap tilegnes i lys av det miljøet vi lever i – ifølge Thomas Kuhn dannes for eksempel vitenskapelig kunnskap innenfor et paradigme som former forskernes erfaringer.
Forutsetningene for å ha kunnskap er en sentral og omdiskutert del av filosofien, nemlig epistemologi (eller erkjennelsesteori, læren om sannhet).
Den klassiske kunnskapsdefinisjonen
Kunnskap kan defineres som begrunnet sann oppfatning (på engelsk: «justified true belief»). Denne definisjonen stammer fra Platon, som selv kritiserte den, og kalles gjerne den klassiske definisjonen eller standarddefinisjonen av kunnskap. De tre betingelsene begrunnelse, sannhet og oppfatning er til sammen både nødvendige og tilstrekkelige kriterier for at noe skal være kunnskap for en person:
Andre definisjoner
Kunnskap kan også defineres som et nettverk av informasjon (faktuelt semantisk innhold) som er blitt organisert - gjennom f eks erfaring, kontekst, fortolkning og refleksjon - slik at deler av informasjonen i nettverket f eks forklarer eller utdyper informasjonen i andre deler. Slike nettverksdefinisjoner av kunnskap brukes blant annet i fagområder som kunstig intelligens, der datamaskinell bearbeiding og lagring av eksternalisert kunnskap (se under) står sentralt.
I likhet med informasjonen er kunnskapen fornybar ressurs som kan bli brukt om og om igjen, men kunnskap har også egenskaper som skiller seg fra informasjonens egenskaper:
Kunnskapstyper
Uansett hvordan vi definerer kunnskap kan vi skille mellom ulike former for kunnskap.
A priori og a posteriori kunnskap
Filosofen Immanuel Kant skiller mellom a priori og a posteriori kunnskap :
A priori («fra det tidligere», dvs «før erfaring») kunnskap er uavhengig av erfaring og ligger til grunn for sanseinntrykkene våre. Eksempler på a priori kunnskap finner vi i matematikken («1+1=2»), selvinnlysende sannheter (tautologier, f eks at «alle unkarer er ugifte») eller logiske resonnementer ut fra gitte antagelser.
A posteriori («fra det senere», dvs «etter erfaring») kunnskap er avhengig av direkte erfaring gjennom sanseinntrykk eller indirekte av empirisk evidens. Eksempler på a posteriori kunnskap finner vi i vitenskapene, i personlige erfaringer og i skolelærdom.
Kunnskap de dicto, de re og de se
Filosofien skiller også mellom en persons kunnskap om fakta (de dicto), kunnskap om ting (de re) og kunnskap om personen selv (de se). Hvis man får høre av andre at en navngitt person er svært musikalsk, men ikke selv kjenner personen, er dette faktakunnskap (de dicto). Hvis man derimot møter den samme personen og hører henne spille kan man få kunnskap de re. Og hvis en person selv vet at han er musikalsk er dette kunnskap de se for personen. (I disse eksemplene antar vi at det er grunn til å oppfatte personene som musikalske og at det er sant at de er det.)
Overfladisk og dyp kunnskap
Vi kan også dele kunnskap inn i overflatekunnskap og dybdekunnskap:
Overflatekunnskap er spesifikk kunnskap om faktiske forhold. Eksempler på overflatekunnskap er at Irak ble grunnlagt som en britisk koloni og at Irak i dag er politisk ustabilt. Overflatekunnskap er like viktig som dybdekunnskap, men har lavere overføringsverdi.
Dybdekunnskap er kunnskap satt i en større sammeheng. Dybdekunnskap er knyttet sammen med annen kunnskap blant annet gjennom betydninger, årsakssammenhenger og underliggende prinsipper. Dybdekunnskap er dermed nært knyttet til forståelse og forklaring. Et eksempel på dybdekunnskap er at den politiske ustabiliteten i dagens Irak kan skyldes at landet ble dannet ved sammenslåing av befolkninger som tidligere hadde vært i konflikt med hverandre. Dybdekunnskap kan være overførbar til nye situasjoner ved at betydningene, årsakssammenhengene og prinsippene er de samme, eller ligner, selv om overflatekunnskapen endrer seg. Eksempler på overføring av kunnskap er at politisk ustabilitet i Nigeria kan ha lignende årsaker som i Irak, mens politisk ustabilitet i Egypt antagelig har andre årsaker.
Implisitt og eksplisitt kunnskap
Forskere som har studert kunnskapsorganisasjoner understreker skillet mellom implisitt (eller taus) og eksplisitt kunnskap:
Implisitt (eller taus, eller stille) kunnskap er kunnskap som det er umulig, eller i det minste svært vanskelig, å overføre eller utveksle til andre, dvs å kommunisere. Bl a bruker man taus eller stille kunnskap om kunnskap som en person ikke er i stand til å uttrykke verbalt (ved å bruke naturlig språk). Kunnskapen om å sykle er et vanlig eksempel på implisitt kunnskap.
Eksplisitt kunnskap er kunnskap som det er enkelt for en person å overføre eller utveksle til andre (kommunisere). For at kunnskap skal kunne overføres må den eksternaliseres (eller innkodes) av senderen(-e) - og siden internaliseres (eller avkodes) av mottageren(-e) (se mer under Kommunikasjonsprosessen). En vanlig form for eksternalisering er verbal (eller språklig), men det finnes en rekke andre former, som bruk av avbildninger, piktogrammer og diagrammer, kroppsspråk og -bevegelser, ikke-språklige lyder osv (se mer under Verbal og (ikke-) non-verbal kommunikasjon).
Hva som er taus kunnskap for en person vil avhenge av hvor dyktig personen er til å eksternalisere og av hvordan informasjonen skal eksternaliseres (f eks ved språk eller avbildninger). Det er neppe mulig for noen å verbalisere all kunnskapen som er nødvendig for å kunne sykle, men noen klarer kanskje å forklare med ord hvordan man knyter et pålestikk. Det siste er enda enklere å eksternalisere ved bruk av avbildninger eller piktogrammer.
Internalisert og eksternalisert kunnskap
Fordi standarddefinisjonen sier at kunnskap er oppfatninger, er det strengt tatt bare tenkende vesener som kan ha kunnskap. Likevel brukes kunnskapsbegrepet også i en videre forstand, både om artefakter (f eks fagbøker: «Det finnes mye kunnskap i bøker.») som inneholder og overfører kunnskap og om noen maskiner (f eks intelligente agenter) som behandler kunnskap automatisk.
Internalisert (eller personlig) kunnskap sitter (for det meste) i nervesystemet til en levende person (eller et høyerestående dyr) og forsvinner derfor når personen (dyret) dør. De fleste typene kunnskap vi har nevnt så langt i denne artikkelen har vært internalisert kunnskap: f eks kan internalisert kunnskap være både implisitt og eksplisitt.
Eksternalisert kunnskap er kunnskap innkodet som informasjon. Eksternalisert kunnskap må derfor være eksplisitt. Den kan innkode den personlige kunnskapen til en person eller til flere personer som har samarbeidet. Den eksternaliserte kunnskapen vil eksistere så lenge det finnes data som representerer informasjonen, selv etter at skaperne (eller avsenderne, eller innkoderne) er døde. Eksempler på eksternalisert kunnskap er sakprosa, instruksjonshefter, monteringsanvisninger.
Internalisert kunnskap (i «hodet» til en person) kan altså være enten implisitt eller eksplisitt. Hvis personen velger å kommunisere (eller overføre, eller utveksle) noe av den eksplisitte informasjonen til andre må den først eksternaliseres (eller innkodes). Resultatet av denne innkodingen, som eksisterer uavhengig av personen, er det vi kaller eksternalisert kunnskap.
Subjektiv oppfatning, intersubjektiv og objektiv kunnskap
Subjektiv oppfatning er begrunnet av personlige holdninger, følelser og synspunkter, f eks at «Rembrandt er en mer interessant maler enn Rubens». En slik oppfatning kan både føles sann og virke velbegrunnet for personen det gjelder, men sannheten kan ikke vurderes objektivt. Det er derfor riktigere å snakke om subjektiv oppfatning (eller vurdering) enn om «subjektiv kunnskap».
Skillet mellom subjektiv oppfatning og objektiv kunnskap er uavhengig av om kunnskapen/oppfatningen er implisitt eller eksplisitt, f eks: følelsen av sensualitet i Rubens malerier er subjektiv og implisitt for de fleste ikke-spesialister; kunnskap om hvordan man maler kjeruber er i stor grad implisitt men objektiv, fordi andre kan vurdere ens malerier; «Jeg synes Rubens er fantastisk!» er både eksplisitt og subjektiv; mens «Rubens bodde mange år i Antwerpen» er eksplisitt og objektiv.
Overgangen mellom subjektiv oppfatning og objektiv kunnskap er glidende. Absolutt subjektivitet er problematisk fordi den er privat, og absolutt objektivitet er vanskelig eller umulig å oppnå fordi alle observasjoner og resonnementer vi velger å gjøre i noen grad vil preges av våre subjektive oppfatninger. I vitenskapelige sammenhenger brukes derfor ordet intersubjektivitet som en mellomvei, om kunnskap som er kommuniserbar (og altså ikke helt privat), uten at man forsøker å påberope seg fullstendig objektivitet:
Intersubjektiv kunnskap er kunnskap som er gjort kommuniserbar ved at det er mulig å forstå og evaluere metodene som er brukt til å frembringe kunnskapen og å gjøre lignende observasjoner (etterprøvinger) for å validere empirien og konklusjonene bak kunnskapen. Intersubjektiv kunnskap må derfor være eksplisitt og eksternaliserbar. Intersubjektivitet regnes som god praksis i vitenskapen.
Kunnskap ved kjennskap og ved beskrivelse
Filosofen Bertrand Russel legger vekt på skillet mellom kunnskap gjennom direkte kjennskap til ting og kunnskap gjennom indirekte beskrivelse av tingene.
Kunnskap ved kjennskap (eller direkte kunnskap, engelsk: «by acquaintance», «knowledge of», tysk: «das Kennen») er knyttet til sanseopplevelser av ting utenfor en selv eller til introspektiv opplevelse av en selv. Denne kunnskapstypen ligger dermed nær kunnskap de re og de se. Den er implisitt, og kan ikke fullt ut eksternaliseres og overføres til andre.
Kunnskap ved beskrivelse (eller indirekte kunnskap, engelsk: «by description», «knowledge about», tysk: «das Wissen») er kunnskap vi har fått ved å internalisere (avkode) eksternalisert kunnskap. Denne kunnskapstypen ligner på kunnskap de dicto. Den er eksplisitt, og kan eksternaliseres og overføres videre som informasjon.
Russel argumenterer for at kunnskap ved beskrivelse er sterkest når man også har kjennskap til (personlig opplevelse av) tingene kunnskapen handler om.
Kunnskap individuelt og i fellesskap
Vi kan dessuten tilnærme oss kunnskap individuelt eller fra et fellesskapsperspektiv.
Individuell kunnskap (eller den kognitive tilnærmingen) ser på kunnskap som objektivt definerte begreper og fakta. Kunnskapen overføres gjerne gjennom tekst og informasjonssystemer spiller en sentral rolle. Viktige oppgaver er å gjenbruke kunnskap gjennom standardiserte systemer og prosedyrer, med fokus på å fange og representere kunnskap. Kunnskap er en type hukommelse, og teknologistøtte er sentralt.
Kunnskap i fellesskap (eller fellesskapstilnærmingen) ser på kunnskap som sosial og erfaringsbasert. Kunnskapen overføres ved deltagelse i sosiale nettverk, som yrkesgrupper og arbeidslag. Viktige oppgaver er å skape større oppmerksomhet om interne og eksterne kunnskapskilder, med fokus på kunnskapsdeling mellom grupper og individer. Kunnskap er sosial, og tillit er en viktig forutsetning for å spre og skape ny kunnskap sammen. SEKI-modellen av kunnskapsforvandling (se nedenfor) er et eksempel på denne tilnærmingen.
Beskrivende og prosedyrell kunnskap
Prosedyrell (eller imperativ, praktisk, aktiv) kunnskap er kunnskap om hvordan ting gjøres (engelsk: «know how»). Det er kunnskap for verden, som gjør en person i stand til å utføre praktiske handlinger eller gjøre praktiske valg. For eksempel er det beskrivende kunnskap å vite navnet på ulike knop (skipsknuter), mens det er prosedyrell kunnskap å kunne skille ulike knop fra hverandre og å være i stand til å knyte dem. Det er beskrivende kunnskap å vite hvordan riktig kombinasjon av fart, styrevinkel og tyngdepunkt gjør det mulig å holde balansen på en sykkel; det er prosedyrell kunnskap å kunne sykle.
Grensen mellom beskrivende og prosedyrell kunnskap vil avhenge av oppgaven man står overfor. Den vanligvis beskrivende kunnskapen om syklingens mekanikk kan bli til prosedyrell kunnskap når man skal utforme en ny type sykkel: det vil f eks være enklere å holde balansen på en sykkel med lavt tyngdepunkt.
Både beskrivende og prosedyrell kunnskap kan være enten eksplisitt eller implisitt (taus). I sin diskusjon av taus (implisitt) kunnskap i arbeidslivet, skiller Nonaka og Takeuchi mellom en kognitiv (og beskrivende) dimensjon - mentale modeller, skjema og holdninger som vi tar for gitt og som former vår oppfatning av både nåtid og fremtid - og en teknisk (og prosedyrell) dimensjon - utformell og uhåndgripelig «know-how» erhvervet gjennom lang tids praksis.
Dessuten kan både beskrivende og prosedyrell kunnskap kan være enten internalisert (personlig) eller eksternalisert. Eksternalisert prosedyrell kunnskap finner vi f eks i intelligente agenter, en type dataprogrammer som behandler kunnskap.
Mens det er mulig å tenke seg beskrivende kunnskap som kunne vært usann, passer usannhet dårligere med prosedyrell kunnskap. Slik kunnskap er i stedet mer eller mindre effektiv, formålstjenlig osv. Prosedyrell kunnskap ligger derfor litt i utkanten av standarddefinisjonen av kunnskap («velbegrunnet sann oppfatning»). En mulighet er å utvide definisjonen av kunnskap til «velbegrunnet korrekt oppfatning», der «korrekthet» fremdeles vil si sannhet for beskrivende kunnskap, mens «korrekthet» for prosedyrell kunnskap vil si effektiv/formålstjenlig.
Yrkeskunnskap
Yrkeskunnskap (eller profesjonell kunnskap) er en kombinasjon av prosedyrell og beskrivende kunnskap som gir et faglig fundert grunnlag for et yrkesmessig arbeid. Noen typer kunnskap krever omfattende informasjon om praktiske oppgaver når den brukes i praksis. Kombinasjonen av teorigrunnlag og relevant informasjon ligger til grunn for valg som gjøres eller for beslutninger. I praksis kan det også være behov for å undersøke hva slags teoretisk yrkeskunnskap som er relevant i en oppgave. Kompetansebehovet i en yrkesstilling kan være avhengig av praktiske oppgaver i konkrete tilfeller.
SEKI-modellen av kunnskapsforvandling ser på kunnskapsbygging i virksomheter som en spiral hvor kunnskapen vokser utover ved at fire typer aktiviteter stadig gjentas:
Vitenskapelig kunnskap
Vitenskapelig kunskap er kunnskap som er etablert og begrunnet ved bruk av vitenskapelige metoder. Slike metoder er karakterisert ved gjentatt veksling mellom teoribygging basert på empiri og datainnsamling for å prøve ut og videreutvikle teorier emprisk. Vitenskapelig kunnskap er også gjort kommuniserbar (eller intersubjektiv, se over) slik at det er mulig å forstå og evaluere metodene som er brukt til å frembringe kunnskapen og å gjøre lignende observasjoner (etterprøvinger) for å validere empirien og konklusjonene bak. Det er dermed mulig å bestride vitenskapelig kunnskap ved å påvise feil eller mangler i den vitenskapelige metoden eller observasjonene bak.
Metakunnskap
Metakunnskap (av gresk «meta»: «etter» eller «bortenfor», men i dag vanligvis brukt i betydningen «over») er kunnskap om kunnskap, for eksempel om ulike former for og formål med kunnskap og hvordan vi skaper og vurderer om noe er kunnskap. Den grenen av filosofien som forvalter slik kunnskap kalles epistemologi. Denne Wikipedia-artikkelen er også et eksempel på metakunnskap (så lenge vi oppfatter den som korrekt og velbegrunnet).
Tilnærminger til kunnskap
Vi har dessuten to tilnærminger som ikke fører til ekte kunnskap i henhold til den klassiske definisjonen:
Liste over politiske partier i Mexico
Politiske partier i Mexico blir som oftest delt inn i tre kategorier. Venstre, sentrum og høyre. I dagens politiske system finnes det 3 forholdsvis store politiske partier. MORENA, PRI og PAN.
Liogenys
Liogenys er en gruppe av biller som har larver som eter planterøtter. De hører til underfamilien oldenborrer (Melolonthinae) i den store gruppen skarabider (Scarabaeoidea).
Utseende
Middelsstore, avlange, blanke, rødlige eller brunlige oldenborrer. Pronotum er betydelig smalere enn dekkvingene.
Levevis
Larvene lever i jorda, der de eter røtter.
Utbredelse
Slekten er utbredt i Mellom- og Sør-Amerika.
Redusert relativsetning
En redusert relativsetning er en relativsetning som ikke blir markert av et synlig relativpronomen (dvs. som). Reduserte relativsetninger kan ofte forårsake tvetydighet eller misforståelser, og har lenge vært et sentralt emne innenfor psykolingvistikk.
Beskrivelse
Relativsetninger er en egen type bisats (på engelsk dependent clause eller subordinate clause), som brukes for å skape en betingelse for substantivet. På engelsk og de fleste andre indoeuropeiske språkene innledes relativsetninger ofte av et relativt pronomen, for eksempel that eller et av wh-ordene «who», «whom», «whose», «what» eller «which». På norsk kan man her bruke «som», «hvis», «hvilket» eller «hva».
The Lucky Toothache
The Lucky Toothache er en amerikansk stumfilm fra 1910 regissert av Frank Powell.
Redusert relativsetning
Beskrivelse
Reduserte relativsetninger blir derimot ikke innledet av et relativt pronomen. Eksempelet nedenfor viser forskjellen mellom en engelsk ikke-redusert relativsetning og en redusert relativsetning.
Engelsk
På engelsk danner likheten mellom den aktive fortidsformen av verb (for eksempel «John kicked the ball») og den passive fortidsformen (for eksempel «the ball was kicked») en særegen variant av den reduserte relativsetningen, kalt reduced object relative passive clause. (den blir kalt dette fordi substantivet som blir modifisert er direkteobjektet av relativsetningen, og fordi relativsetningen er i passiv modus) Dens mest kjente formulering er: "The horse raced past the barn fell." I en slik setning kan leseren tolke det første verbet (raced) på to ulike måter: som et hovedverb, eller det første verbet i en redusert relativsetning. Språkforskeren David W. Carrol nevner eksemplet «the florist sent...», som enten kan danne en setning som «the florist sent the flowers to the elderly widow» (hvor «sent» er hovedverbet), eller for eksempel «the florist [who was] sent the flowers was very pleased» (hvor «sent» er begynnelsen på en redusert relativsetning). Setninger som dette danner ofte en «garden path»-effekt: en effekt hvor leseren starter en setning med en fortolkning, og senere blir tvunget til å gå tilbake og reanalysere setningens struktur.
Til tross for at reduserte relativsetninger ikke er de eneste strukturene som danner garden path-effekter på engelsk, regnes de for å være de «klassiske» eksemplene på garden path-setninger, og har vært gjenstand for mest forskning.
Bruk i psykolingvistisk forskning
I mange språk kan reduserte relativsetninger være egnet til å skape midlertidige tvetydigheter (garden path), siden det første ordet til en relativsetning kan på første øyekast bli tolket som del av en hovedsetning. Derfor har reduserte relativsetninger vært gjenstand for «et enormt antall eksperimenter» innenfor psykolingvistikk, særlig for å undersøke hvorvidt semantisk informasjon kan påvirke hvordan en leser (eller lytter) går løs på en setning. En studie sammenlignet setninger som var mer mottakbare for såkalte garden path-effekter på grunn av den sannsynlige bruken av det reduserte relativverbet som hovedverb i setningen (som i «the defendant examined...[by the lawyer]», hvor subjektet «defendant» er animert og kan være den som utfører handlingen) og setninger som var mindre mottakbare for garden path-effekter (som i «the evidence examined...[by the lawyer]», hvor subjektet «evidence» ikke er animert og derfor ikke kan utføre undersøkelsen). Reduserte relativsetninger har også blitt brukt i studier av didaktikk av fremmede språk, for å sammenligne hvordan morsmålstalere håndterer reduserte relativer med hvordan ikke-morsmålstalere håndterer dem.
27. serierunde i Tippeligaen 2010
27. serierunde i Tippeligaen 2010 startet lørdag 16. oktober klokken 17:00 med Vålerenga mot Strømsgodset. Runden fortsatte med seks kamper søndag 17. oktober, fem kamper klokken 18:00 og hovedkampen mellom Hønefoss og Rosenborg på AKA Arena klokken 20:00. Runden ble avsluttet mandag 18. oktober klokken 19:00 med Tromsø mot Molde.
Chen Zi’ang
Chen Ziang (forenklet kinesisk: 陈子昂, tradisjonell kinesisk: 陳子昂, pinyin: Chén Zĭáng, Wade-Giles: Ch‛en Tzŭ-ang, ofte stavet Chen Zi'ang, født 661 i fylket Shehong i dagens Suining i provinsen Sichuan i Kina (eller i 656), død 702) var en kinesisk dikter under Tangdynastiet. Han var toneangivende for selve den dikterstilen saom i ettertiden oppfattes som karakteristisk for Tang-tiden. Blant hans etterfølgere i denne diktemåten var diktere som Wang Wei, Li Bai og Du Fu.
Chen Zi'ang var rikmannssønn, og tok jinshi-eksamen i hovedstaden i en alder av 24 år. Han promoverte aktivt seg selv og sin dikterkunst.
Han var en viktig rådgiver for keiserinne Wu Zetian, og mente at dikterkunsten måtte reflektere det virkelige liv. Slik fikk hans diktning politiske og sosiale undertoner. Dette kan ha vært grunn til at han senere ble utsatt for stadige forfølgelser og fengslinger av Wu Sansi.
Chen Zi'ang er kjent for en samling av 38 dikt, Ganyu (感遇), skrevet med enklere vokabular og typisk for tidens poesi, og sterkt preget av taoismen. Hans diktning er representert i den viktige 1700-talls-antologien Tre hundre Tang-dikt.
Blas Camacho Zancada
Blas Camacho Zancada (født i 1939 i Tomelloso i i provinsen Ciudad Real i Spania, 27. januar 2021 i Madrid) var en spansk politiker.
Han folkevalgt medlem av Spanias deputertkammer fra 1977 til 1982, og 1986 til 1993. Han var medlem av Partido Popular.
Camacho døde av covid-19 i Madrid den 27. januar 2021, i en alder av 81 år.
Belly of the Beast
Belly of the Beast er en amerikansk actionfilm fra 2003. Film-regissør var Ching Siu Ting i sin amerikanske regi-debut. Hovedrollen spilles av Steven Seagal, en tidligere CIA-agent som leter etter hans kidnappede datter. Filmen ble publisert direkte-til-DVD i USA den 30. desember 2003. I Storbritannia ble filmen sluppet 16. februar 2004.
Handlingsreferat
For 10 år siden var CIA-agent Jake Hopper utstasjonert i Thailand. En konflikt mot en gruppe kjeltringer resulterte i at hans kollega, Sunti stakk av etter å ha drept en kvinne ved et uhell. Etter denne hendelsen forlot Jake CIA og returnerte til USA når hans kone døde, samtidig som Sunti begynte som buddhist-munk i håp om å få forlatelse for hans synder. Etter CIA begynner Jake som vellykket forretningsmann, og eier hans egen virksomhet. Han har også en voksen datter, Jessica.
I mellomtiden arrangerer Leon et møte med Soku, en sikkerhetssjef for general Jantapan - fra en opprørsgruppe som skal være blant de aller mektigste kriminelle i Thailand. Soku påstår at CIA ikke ønsker at Jake skal blande seg, fordi de planlegger å ta ut Abu Karaf ved hjelp av det thailandske militæret. Men Jake og Sunti fortsetter likevel å følge saken. Et nytt attentat-forsøk gjøres mot Jake, og denne gangen er han sikker på at Leon var involvert. Jake oppdager etter hvert at det ikke var Abu Karaf som kidnappet Jessica og Sarah.
Gravender og gravgjess
se inndeling!
Gravender og gravgjess (Tadornini) er et tribus i underfamilien ender (Anatinae), som er én av fire underfamilier i andefamilien (Anatidae). Tribuset består av 16 arter fordelt i fem slekter. To av slektene er monotypiske og to av artene er utdødd.
Taksonomi
Denne gruppen ble tidligere regnet som større og håndtert som en selvstendig underfamilie (Tadorninae), men den viste seg å være parafyletisk. Flere av slektene ble derfor flyttet til andre grupper.
Biologi
Artene har tilnærmet kosmopolitisk utbredelse, men størst biologisk mangfold på den sørlige halvkule. I så måte er gruppen representert i Europa, Asia, Oseania, Sør-Amerika og Afrika, men ikke i Antarktika og Nord-Amerika.
Inndeling
Inndelingen følger HBW Alive og er i henhold til Carboneras (2018). Norske navn på arter følger Norsk navnekomité for fugl og er i henhold til Syvertsen et al. (2008, 2017). Eventuelle benevnelser i parentes er kun midlertidige beskrivelser, i påvente av et offisielt navn på arten.
Peter Jurasik
Peter Jurasik (født 25. april 1950 i Queens i New York City) er en amerikansk skuespiller best kjent for sine roller som «Londo Mollari» i science fiction-serien Babylon 5, og som «Sid the Snitch» i serien Hill Street Blues og dens spin-off Beverly Hills Buntz.
Familie
I 2003 har Jurasik trukket seg fra videre skuespill, men han har sagt at han vil gjerne gjøre mere Babylon 5-arbeide. Han bor sammen med sin familie i Nord-Carolina og underviser i skuespill ved the Film Studies Department ved University of North Carolina i Wilmington.
Skuespillerkarriere
Blant Jurasiks gjesteroller var en rolle som etnomolog i en episode av MacGyver, som etterforsker "Captain Triplett" i to episoder av M*A*S*H, og som "Oberon Geiger" i tre episoder av Sliders. Jurasik spilte også som "Mitch Kline" i den kortvarige CBS-serien Bay City Blues.
Hans filmroller inkluderer filmen Tron (1982), sammen med sin fremtidige medspiller i Babylon 5, Bruce Boxleitner, og som "Roy" i Problem Child (1990).
Forfatterkarriere
I 1998, skrev han boken Diplomatic Act (ISBN 0-671-87788-7) sammen med William H. Keith jr., en science fiction-bok der hovedkarakteren, en skuespiller i en science fiction-serie, er kidnappet av romvesen som tror han er personen fra serien. Boken ligner på historien i filmen Galaxy Quest, som kom ca. et år senere.
Priser og nominasjoner
Universe Reader's Choice Award (Sci-Fi Universe Magazine, USA)
Utvalgt filmografi
Listen under er ikke komplett, se Internet Movie Database – Peter Jurasik
OJ 287
I OJ 287 finnes det også et svart hull på ca. 100 millioner solmasser og disse to sorte hullene danner et binærsystem.
Maisie Williams
Maisie Williams (født 15. april 1997 i Bristol, England) er en britisk skuespillerinne, best kjent for sin rolle som Arya Stark på HBOs fantasyserie Game of Thrones.
Selleriflue
Selleriflue (Euleia heraclei (Linnaeus 1758) ) tilhører familiegruppen båndfluer (Tephritidae).
Utseende
Sellerifluen er ca. fire millimeter lang.
Levevis
Larvene til sellerifluen minerer i bladene på skjermplanter og kan gjøre skade på selleri, løpstikke og pastinakk.
Fluer tilhører gruppen av insekter med fullstendig forvandling (holometabole insekter), som gjennomgår  en metamorfose i løpet av utviklingen. Larvene er ofte radikalt forskjellige fra de voksne, både i levevis og i kroppsbygning. Mellom larvestadiet og det voksne stadiet er et puppestadium, en hvileperiode, der fluelarvens indre og ytre organer endres.
Skadedyr
I Norge er sellerifluen regnet som skadedyr i jordbruket.
Eikeland kapell
Eikeland kapell er en langkirke i Sveio kommune i Vestland fylke. Kapellet ble oppført i 1950–60 og vigslet den 13. november 1960.
Byggverket er i mur og har 100 plasser.
Aleksandr Fjodorov
Aleksandr Fjodorov (russisk: Александр Серге́евич Фёдоров, født 26. januar 1981) er en russisk vannpolospiller.
Michael Andrew Gielen
Michael Andrew Gielen (født 2. juni 1971 i Cambridge på New Zealand) er en nyzealandsk katolsk prealet som er biskop av Christchurch.
Bakgrunn
Michael Gielen ble født i Cambridge og vokste opp i Tokoroa på den nyzealandske Nordøya. Han var sønn av Henk og Maureen Gielen og den eldste av seks søsken. Han tok sin videregående utdanning ved Forest View High School i Tokoroa.
Prest
Fra 1997 til 2002 var Gielen sogneprest ved St Mary's Star of the Sea menighet i Gisborne. Fra 1999 var han også medlem av presterådet i bispedømmet Hamilton på New Zealand og fra 2001 president i Gisborne Ministers Association. I 2002 ble Gielen sogneprest i St. Columba Parish i Frankton og Holy Name Parish i Raglan. I 2005 fortsatte han studiene i USA, hvor han fikk en mastergrad i katolsk teologi fra Franciscan University of Steubenville i 2007.
Mesterligaen 2003/2004
Mesterligaen i fotball for menn 2003/04 ble arrangert av UEFA. Mesterligaen er Europas mest prestisjetunge fotballturnering for klubblag.
Michael Andrew Gielen
Prest
Fra 2007 til 2012 var Michael Andrew Gielen sogneprest i St Thomas More Parish i Mount Maunganui og St Patrick Parish i Te Puke. Fra 2009 var han også ansvarlig for kallspastoralet i bispedømmet Hamilton og medlem av presterådet og konsultorkollegiet. I 2014 oppnådde Gielen en grad i spiritualitet fra det pavelige gregorianske universitet i Roma. Samme år ble han studiedirektør ved Holy Cross Seminary i Auckland.
Hjelpebiskop i Auckland
Den 6. januar 2020 utnevnte pave Frans ham til titulærbiskop av Abbir Maius og hjelpebiskop i Auckland. Biskopen av Auckland, Patrick Dunn, bispeviet ham den 7. mars samme år; medkonsekratorer var biskopen av Hamilton på New Zealand, Stephen Marmion Lowe, og emeritert biskop av Palmerston North, Peter James Cullinane.
Episkopalgenealogi
Hans episkopalgenealogi:
Sivert Wiig
Sivert Wiig (født 21. august 1997) er en norsk langrennsløper fra Ålgård i Gjesdal som representerer rogalandsklubben Gjesdal Idrettslag. Han debuterte i verdenscupen med en 9.-plass på sprinten i Drammen i 2019. Per mars 2023 er hans beste plassering en 4.-plass i verdenscupen.
Han ble tatt ut som reserve på det norske laget under Ski-VM 2021.
Lindøy skolehjem
Lindøy skolehjem.
Redningshjem, tvangsskole og skolehjem
Lars Oftedal, leder i ”Bethaniastiftelsen”, kjøpte Lindøy i 1887, og 3. april året etter sto ”Lindøen Oppdragelsesanstalt for Vanartede og Forvillede gutter” ferdig i Nordvik. Læreren og kirkesanger E.M. Mjellem var tilsatt som styrer, og det var plass til rundt 20 gutter. Ved innføring av Vergeloven i 1900 ble alle redingsanstaltene et statlig ansvar. Lindøy ble kjøpt av Stavanger kommune, hvorpå redningshjemmet ble avviklet og guttene som bodde der ble sendt hjem eller videre til andre institusjoner. I det gamle redningshjemmet opprettet Stavanger kommune en tvangsskole. I 1907 ble det bygd en ny tvangsskole i Sørvik (Tvangen), og skolen i Nordvik ble pusset opp og tatt i bruk som skolehjem (Håpet). Tvangsskolen brant ned i 1946, og den ble aldri bygd opp igjen.
Spesialskole og barnevernsinstitusjon
I 1952 ble vergeloven avviklet, og skolehjemmet fikk ny status som spesialskole. På skolen var det gutter fra 1-7. klasse, men på 70-tallet ble det etter beboernes ønske utvidet til også å omfatte ungdomsskoletrinnene. Utover 50-, 60- og 70-tallet sank antall beboere, men parallelt med denne utviklingen økte tallet på ansatte. Frem til 70-tallet var det vanlig at de ansatte bodde på Lindøy, men etter som transportmulighetene bedret seg og antallet ansatte økte, ble det mer vanlig at de ansatte bodde andre steder. I1992 ble navnet endret til Lindøysenteret, og fra 1994 har det vært åpent også for jenter. Siden 1995 har Lindøy vært en ren barneverninstitusjon med i snitt ni barn fordelt på to hus. Møllehagen skolesenter står for driften av skoletilbudet. Det er nå Bufetat (den statlige delen av barnevernet) som nå driver Lindøysenteret, og den videre drift (pr. aug 2010) er planlagt med rundt fem barn