cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Tango
Tangomusikk
Man brukte etterhvert også organito, en slags lirekasse. Det trekkspillignende instrumentet bandoneón ankom senere. Instrumentet ble muligens oppfunnet av tyskeren Heinrich Band, hvis idé var å lage et bærbart kirkeorgel. Ifølge legenden ble bandoneónen fraktet til Buenos Aires av en tysk sjømann som byttet den mot en flaske sprit. Eduardo Arolas var hovedpersonen bak etableringen av bandoneónen som det viktigste instrumentet i tango. Andre viktige orkesterledere i denne epoken er Vicente «Garrote» Greco (1888–1924), mannen bak låter som Rodríguez Peña og La viruta; og Juan «Pacho» Maglio (1890–1934), som var den første som gjorde en grammofoninnspilling med bandoneónsolo.
Som musikkform kom tangoen til Paris allerede i 1907, med de argentinske musikerne Angel Villoldo og Alfredo Gobbi. Målet for reisen var å spille inn plater, ettersom det på denne tiden var i Paris man fant de beste innspillingfasilitetene. Noe av forklaringen på tangoens suksess er nettopp at argentinske musikere kom til Europa samtidig som store fremskritt ble gjort innenfor grammofonteknologi. Blant låtene de spilte inn var El Choclo og La Morocha, som fortsatt er blant verdens mest populære tangolåter. I 1916 droppet orkesterlederne Roberto Firpo og Francisco Canaro fløyten, og tok inn kontrabass i stedet. Dermed hadde tangoens standard-sekstett tatt form, med to bandoneóner, to fioliner, piano og kontrabass. Perioden 1920-1950 regnes som «tangoens gullalder». Tango-orkestre fant veien til kinoer og fasjonable kabareter. Sangeren Carlos Gardel forbindes med tangoens ferd fra å være gangstermusikk til å bli godtatt på middelklassens barer og overklassens salonger. Det er vanlig å gi Gardel æren for at tango-canción (tangosang) ble en egen musikksjanger med bred appell. Gardel hadde en særegen stemme, og spilte hovedrollen i en rekke filmer. Han omkom i en flyulukke i Medellín, Colombia, 24. juni 1935. På slutten av 1930-tallet ble orkestrene større. Takket være radio og grammofon var tangoen nå blitt underholdning for massene. Orkesterlederne Aníbal Troilo og Carlos di Sarli distanserte seg fra tradisjonalister som Rodolfo Biagi og Juan D'Arienzo.
Flere norske tangomusikere har høstet internasjonal anerkjennelse, med personer som Per Arne Glorvigen og Sverre Indris Joner fra orkestrene Tango for 3 og Electrocutango blant de mest kjente. Det finnes/fantes også andre tangoensembler i Norge, kvintettene (Piazzollakvintettene) Tango Concertino, (oppløst i 2010) og Quinteto Nidaros samt et «Orquesta típica»; Tangueros del Norte, alle grunnlagt av bandoneonisten Kåre Jostein Simonsen. Den ettertraktede bandoneónisten Glorvigen var orkesterleder da Rikskonsertene turnerte Norge våren 2007 med Maria de Buenos Aires, en «tango-operita» av Astor Piazzolla og Horacio Ferrer. Ferrer og Piazzolla samarbeidet intenst i perioden 1967-1973. Operitaen ble også fremført på Tahitibrygga i Kristiansund under Operafestdagene 2007 hvor Simonsen både var veileder for kontrabassisten og trakterte bandoneonet.
Polykromi
Klassisk arkitektur
Et tidlig eksempel på polykromisk dekorasjon finnes i Parthenon på toppen av Akropolis i Athen. På den tiden da oldstidsinteressen i Europa tok til på 1700-tallet hadde imidlertid malingen på de klassiske bygningene og statuene helt falmet og forsvunnet. Oldtidssamlerne og de kulturinteressertes første inntrykk av de antikke greske ruinene var av en ren, klassisk skjønnhet kun gjennom form og komposisjon, totalt uforstyrret av kraftige farger, og det var dette inntrykket som dannet grunnlaget for nyklassisismen og dennes arkitektur.
Tango
Tangomusikk
Siden slutten av 1990-tallet er elektronisk tango, også kalt teknotango eller tango fusion, etablert som en egen sjanger innenfor tangomusikken. Viktige grupper er Gotan Project, Narcotango, Tanghetto, og Bajofondo Tango Club.
Polykromi
Klassisk arkitektur
En del klassisister som Jacques Ignace Hittorff oppdaget spor av maling på den klassisiske arkitekturen og det opprinnelige inntrykket ble langsomt korrigert, i det minste i den akademiske verden. Godtagelsen av farger ble senere akselerert av observasjon av spor av farger via mikroskop og andre midler, noe som gjorde det mulig å rekonstruere de antikke verkene i deres opprinnelig hensikt langt mer nøyaktig enn hva Hittorff og hans samtidige var i stand til. Et eksempel på klassisk gresk arkitektonisk polykromi kan bli sett i en kopi i full størrelse i Nashville, Tennessee, USA.
Tango
Tangotekster
Sjangermessig kan tangotekstene minne om blues. Tekstene handler ofte om smerten eller selvmedlidenheten til en mann som har blitt forlatt av en dame. Det vanligste ordet i tangotekster er corazon, hjerte. Den tangopoeten som har høstet høyest anerkjennelse i litterære kretser, er argentineren Enrique Santos Discépolo (1901–1951). Han skrev bl. a. tekst til berømte tangoer som Cambalache og El Choclo, og samarbeidet med sangere som Carlos Gardel. Discépolo skrev drama før han ga seg i kast med tango.
En bronsebyste av tangopoeten Homero Manzi (1907–1951), kan i dag beundres på hjørnet av Avenida Centenera og Tabaré, i Buenos Aires. Journalisten Julio Nudler mener at Sur, med tekst av Manzi og musikk av Troilo, er den beste tangoen fra 1940-tallet: «I motsetning til de andre store tangopoetene skriver ikke Manzi sosialrealistiske krøniker eller feller moralske dommer. Versene hans er fulle av nostalgi, akkurat som tangoen.»
Polykromi
Klassisk kunst
Også senere epoker kunne skape polykrome statuer, skjønt det var ikke så vanlig, eksempelvis den spanske kunstneren Juan Martínez Montañés på 1600-tallet under barokken.
Tango
Tangodans
Våren 1913 slo den argentinske tangoen som dans for alvor igjennom i parisiske salonger og dansehaller. I tillegg var dansen nå blitt et massivt populærkulturelt fenomen, en industri som skulle prege alt fra moter og postkort til livsstil og kjønnsroller. Tangoen bidro trolig til å forskyve grensene for normer om dyd og sømmelighet, ettersom kvinner plutselig kunne tillate seg å danse i mer utfordrende klær. Den argentinske tangoen hadde dessuten et mye tydeligere erotisk symbolspråk enn de øvrige pardanser.
Argentinsk tango er etterhvert blitt den mest populære sosiale pardansen i Norge, og undervises i de fleste større byer. Ukentlig danses det argentinsk tango på organisert basis i 14 norske byer. I Oslo er det et eller annet tangoarrangement hver dag. Den mest utbredte tangosjangeren på verdensbasis er argentinsk tango. Ballroom-tango er først og fremst en konkurransedans, og danses ikke i sosiale sammenhenger. I visse distrikter av Finland er finsk tango populær, men danses ikke i Helsingfors. Finsk tango er en upretensiøs, folkelig blanding av ballroom-tango og argentinsk tango. I Finland har man uttrykket, «att trampa tango.» Hollywood-tango er en karikert variant av ballroom-tango, og danses bare på film. Et par typiske elementer i hollywood-tango er at danserne har en rose i munnen, og den ene armen strukket ut i full lengde, jf. Arnold Schwarzenegger og Tia Leoni i filmen True Lies.
Karakteristisk for den argentinske tangoen er at dansen gir mange muligheter til eksperimentering med steg og figurer, men hele tiden utfra grunnprinsipper som uanstrengt eleganse, jevn flyt og reversert symmetri, i tillegg til at den ene fører og den andre følger.
Den argentinske tangoen er i større grad en «ført dans» enn sportsdanser som ballroomtango og foxtrot. Det innebærer at grunnfigurene, og variasjonene over grunnfigurene, ikke er avtalt, men blir ført. I prinsippet kan hvilket som helst steg komme når om helst, gitt at balansen er synkronisert mellom de to danserne. Evnen til å føre og bli ført på dansegulvet er derfor obligatorisk for å beherske tango. Innenfor Queer tango-bevegelsen utfordres forestillingen om at det er menn som fører og kvinner som følger i tango, og det åpnes for rollebytte i løpet av dansen.
Dansegulvet er organisert ved at man danser mot klokken, fortrinnsvis i periferien av dansegulvet. Vanligvis fylles midten av dansegulvet av nybegynnere med begrensede navigasjonsferdigheter, eller folk som vil gjøre plasskrevende eller avanserte figurer.
Tangoens historie i Norge
Den norske maleren Per Krohg bodde i Paris da tangoen erobret Europa. Han og samboeren Lucy Vidil lærte seg tango når de danset på den store dansesalen Bal Bullier. Der var dansen bokstavelig talt blodig alvor. Hvis man ikke var flink nok og dristet seg inn på midten av dansegulvet kunne man ifølge Krohgs selvbiografi risikere å bli banket opp. De to øvde hjemme og ble godtatt blant dem som fikk danse midt på gulvet sammen med de virkelig gode argentinske og spanske danserne.
I desember 1913 hadde Per Krohg og Lucy, en legendarisk tango-oppvisning på Chat Noir i Kristiania. Det ble en sensasjon, og både presse og publikum var henrykt. I København opptrådte de flere kvelder for 1500 mennesker på Paladshotellet. Året etter hadde de igjen forestillinger på Chat Noir i Kristiania og i 1915 danset de en måned på Svarta Katten i Stockholm, og avsluttet med et nytt engasjement i København. Per og Lucy hadde blitt kjent i 1913, og giftet seg i 1915. De fikk sønnen Guy Krohg (1917–2002). Under første verdenskrig bodde de i Kristiania fram til krigens slutt. Da var Per Krohg blitt en etablert kunstner med gode inntekter og ville prioritere kunsten, framfor dansen.
Tango ble danset mange steder i Norge i mellomkrigstiden. Ballroom-tangoen ble kodifisert i England på 1920-tallet: Reglene innebar blant annet rigide standardfigurer, omfavnelse med ryggsvai og stakkato hodebevegelser. Alt dette er helt fremmed i argentinsk tango. Konsekvensen i Norge var at tangoen delte seg i 1) ballroom-tango, 2) flat-tango (som vi kjenner fra det prøysenske univers), og 3), en argentinsk tango som ble mer og mer en perifer subkultur. Under den annen verdenskrig hadde nesten all danseaktivitet harde kår i Norge. I 1942 erklærte nazistene danseforbud, som en kollektiv straff mot Noregs Ungdomslag og andre lite samarbeidsvillige organisasjoner.
Mye tyder på at tangoen var populær på Svalbard på 1950-tallet. I Svalbardposten nr. 18, 1959, stilles følgende spørsmål: «Er rocken på retur? Det ser faktisk slik ut! De unge må visst ha rast fra seg for en tid. I Statene hevdes det at vals og tango igjen er kommet på moten.»
Tango for to, den enorme slageren til Alf Prøysen og Bjarne Amdahl, ble innspilt i 1957, og var i nesten 30 år Norges bestselgende plate. Den såkalte flat-tango har en liten, men viktig rolle i Prøysens eneste roman, Trost i taklampa. I filmatiseringen av denne romanen, kan man se at flat-tangoen er en jevn og uanstrengt dans, som er nærere beslektet argentinsk tango enn ballroom tango.
I romanen Oppfordring til dans (1957), av Nils Johan Rud, er pardans fremdeles noe alle oppegående folk behersker. Men fra 1960- og 1970-årene dominerte andre danser.
Norske kirkeakademier
Norske kirkeakademier (NKA) ble etablert i 1956. Ordet akademi knytter an til en europeisk bevegelse. NKA består av 70 akademier i mange lokalsamfunn over hele landet. Akademiene er organisert og arbeider på ulike måter. De samarbeider med lokale organisasjoner og grupper. Sentralleddet består av et årsmøte, sentralstyre og sekretariatet. Dette fungerer som en stemme for hele bevegelsen, samarbeider med aktuelle institusjoner og iverksetter prosjekter og konferanser. NKA har etter oppdrag utformet kulturmelding for Den norske kirke – Kunsten å være kirke.
NKA deler årlig ut Brobyggerprisen til personer og organisasjoner som på særlig vis har gjort en innsats for å etablere kontakt mellom miljøer og grupper i samfunnet som vanligvis har liten forbindelse med hverandre.
Auksjon
I økonomisk teori er auksjon en metode til å få fastslått markedsverdien av noe som ikke har stabil pris.
Auksjonen ledes av auksjonarius, som holder oversikt over budene og roper opp gjeldende pris. Når budene stopper opp, blir siste pristilbud gjentatt. Dersom samme pris blir gjentatt tre ganger, betyr det at salget er et faktum og der blir slått i bordet, vanligvis med en hammer.
Selger er bundet til å godta ethvert bud som er på topp, så lenge det er over minstepris. Kjøper er bundet til budet + det auksjonarius skal ha, som er en forhåndsoppgitt prosent av den endelige kjøpesummen.
Salgsmetoden har vært i bruk i hvertfall så langt tilbake som år 500 før Kristus. Ifølge greske kilder startet auksjonene i Babylon. Der ble avholdt årlige auksjoner der kvinner ble solgt med hensikt ekteskap. Det ble betraktet som ulovlig å selge døtre utenom dette. «Vakre» kvinner og enkelte med innflytelsesrike familiebånd ble bra betalt, mens de øvrige ofte måtte ha følge av en medgift for å bli omsatt.
I Romerriket var erobringsgods ofte auksjonert. Romerske borgere kunne også selge unna egen eiendom. Marcus Aurelius solgte visstnok unna så mye av sin arv at salget gikk over to måneder. Mest legendarisk var i år 193 e.Kr, da keiserens livgarde auksjonerte bort keisertittelen etter først å ha drept keiseren Pertinax. Kjøperen ble halshogd av den neste erobreren Septimius Severus to måneder senere.
Etter den franske revolusjonen ble adelens eiendeler for en stor del auksjonert bort. Kataloger ble trykket. Militære og kaprede priser både på land og sjø ble vanligvis auksjonert bort med prosenter til deltakerne, inklusive utsteder av bestallinger og kaperbrev.
En amerikansk auksjonarius kalles ofte for «Colonel» som var graden (oberst) til den offiseren som foresto slike auksjoner under den amerikanske borgerkrigen. Salgene i USA foregår ofte rivende fort og med en dreven tungegymnastikk.
Slaver ble solgt på markeder over hele verden fram til motstanden mot slavehandel fikk en slutt på dette. Mange råvarer som bomull, kaffe, te, fisk, blomster og tobakk omsettes på auksjon.
Jan Schneider
Jan Schneider (født 27. desember 1919 i Molde, død 22. mars 2004 i Spania) var en norsk frontkjemper under andre verdenskrig.
Schneider hadde norsk befalsutdanning før krigen fra 5. divisjons befalsskole i Trondheim fra 1939, og da krigen kom til Norge gikk nesten hele familien inn i Nasjonal Samling. Schneider meldte seg til Regiment Nordland i februar 1941 og ble beskikket til SS-Unterscharführer. Han deltok i Operasjon Barbarossa fra 29. juni 1941 inntil han senhøsten 1942 ble kommandert til forberedelseskurs ved SS-Junkerschule i Bad Tölz. I perioden 1. februar til 31. juli 1943 gjennomgikk han ''9. Kriegs-Junker-Lehrgang'' på SS-Junkerschule i Bad Tölz i Bayern.
Han tjenestegjorde i perioden mars 1941 til mars 1944 ved Østfronten både i 5. SS-Panzer-Division «Wiking» og fra sommeren 1943 som troppsfører ved 1./Panzer Abteilung 11 Hermann von Salsa – panserbataljonen innen 11. SS Pansergrenaderdivisjon «Nordland‎» fram til han ble dimittert i november 1944. 1. september 1943 ble han forfremmet til SS-Untersturmführer.
Schneider var sønn av Hans Jakob Sparre Schneider, valgt ordfører i Molde i perioden 1928–1930 og seinere innsatt som NS-ordfører i 1941.
Utmerkelser
Fra desember 1944 var han i Norge for å bygge opp en ny SS-enhet, SS-Jagdverband Nord-West i Norge, noe som viste seg lite vellykket. Han ble arrestert den 7. mai 1945 i forbindelse med den tyske kapitulasjonen, av en av deltakerne i enheten, Fredrik Brekke som var dobbelagent.
Etter krigen ble han dømt til åtte års fengsel for landssvik, og ble løslatt etter seks år. Han arbeidet deretter som snekker.
Cheirolasia
Cheirolasia er en slekt av biller som hører til gruppen gullbasser (Cetoniinae) i gruppen skarabider (Scarabaeoidea).
Utseende
En ganske stor (24-35 millimeter), blank gullbasse, kroppen uten metallisk glans. Pronotum er svart med kremhvite sidekanter, ofte brunrød midtstripe og rot, dessuten to par små, brunrøde flekker. Scutellum er trekantet og brunrødt. Dekkvingene har fire til seks par runde, gulaktige flekker. Hannen har et Y-formet framspring i pannen, på sidene av hodet er det to krokformede utvekster. Det ytterste fotleddet på frambeina er forstørret med gule hårbremmer på sidene.
Levevis
Larvene utvikler seg mellom råtnende plantemateriale, for eksempel i morkne stokker og oppsamlinger av visne blader. Puppestadiet er ganske langvarig hos denne arten. De voksne billene kommer gjerne til overmoden frukt og steder der det flyter ut sevje fra sår i trær.
Eksterne lenker
Cheirolasia
Agryz
Agryz (russisk: Агрыз, tatarisk (kyrillisk): Әгерҗе, tatarisk (latinsk): Ägerce) er en by i Republikken Tatarstan i Russland. Den ligger ved elva Izj, rundt 250 km nordøst for Kazan. Innbyggertall: 18 620 (folketelling 2002), 19 732 (folketelling 1989).
Den ble grunnlagt som en bosetning ved jernbanestasjonen Agryz (åpnet i 1915) i forbindelse med byggingen av jernbanen Kazan–Jekaterinburg. Den fikk innvilget bystatus i 1938.
Rafik Halliche
Halliche gikk til den portugisiske klubben Benfica fra Alger-klubben Hussein Dey i januar 2008, og ble straks lånt ut til Madeira-klubben Nacional, der han fremdeles er på utlån to år senere.
Landslaget
Han debuterte for det algeriske landslaget i en kamp mot 31. mai 2008, da han kom inn som innbytter for Anthar Yahia. Han spilte i den avgjørende kvalifiseringskampen mot Egypt til fotball-VM 2010 som Algerie vant. Han deltok også i Afrikamesterskapet 2010, og han er tatt ut til Fotball-VM 2010 i Sør-Afrika.
Stiftelsen Dam
Stiftelsen Dam, tidligere ExtraStiftelsen Helse og Rehabilitering, er en norsk stiftelse som forvalter 6,4 prosent av overskuddet til Norsk Tipping. Stiftelsen gir penger til helse- og forskningsprosjekter som skal gi bedre helse gjennom deltakelse, aktivitet og mestring for folk i Norge.
Tidligere eide stiftelsen Extra-spillet, som ble driftet og markedsført av Norsk Tipping, gjennom en avtale siden mars 1996. Fra 1. januar 2016 ble Extra-spillet overdratt til Norsk Tipping, gjennom en lovendring i pengespilloven. Stiftelsen ble gjennom lovendringen sikret en fast prosentandel av overskuddet til Norsk Tipping, som skal gå til helseprosjekter og -forskning gjennom de frivillige helseorganisasjonene.
Stiftelsen Dam har 38 medlemsorganisasjoner. Den ble stiftet 9. mars 1993 under navnet Helse og Rehabilitering. Stiftelsen ble opprettet av Den Norske Kreftforening, Nasjonalforeningen for folkehelsen og Norges Blindeforbund.
Siden 2012 har Hans Christian Lillehagen vært generalsekretær i ExtraStiftelsen. Det er 12 ansatte i sekretariatet.
Tildelinger
Stiftelsen Dam er blant Norges største pengeutdelende stiftelser. Alle godkjente organisasjoner kan søke om midler. Tildeling av midler fra overskuddet finner sted seks ganger i året: 15. mai og 15. november for Ekspress-midler, 15. juni og 15. desember for Helse-prosjekter, 15. oktober for forskningsmidler og 15. februar for utviklingsprosjekter. Det er tre ulike søknadsfrister hvert år: 15. mars og 15. september for Helse og Ekspress (15. september for skissesøknader til pilotordningen Utvikling), og 1. juni for Forskning.
Siden oppstart har over 9.000 prosjekter fått støtte med over 4 milliarder kroner.
AllTrials Norway
På forskningsseminaret Få forskningen fram, 18. oktober 2016, tok Stiftelsen Dam initiativ til et opprop for at all klinisk helseforskning må registreres og publiseres, slik at resultatene gjøres tilgjengelig for både allmennheten og helsepersonell. Oppropet, kalt AllTrials, ble signert av totalt 31 organisasjoner og institusjoner. De signerte brevene ble overlevert til leder av kirke-, utdannings- og forskningskomitéen på Stortinget, Trond Giske i et møte 4. november 2016.
Stiftelsen Dams styre har i etterkant av dette møtet vedtatt at Stiftelsen Dam skal ta ansvar for den norske fraksjonen av AllTrials-kampanjen, kalt AllTrials Norway. Stiftelsen jobber for at all forskning skal registreres og publiseres, fortrinnsvis i Open Access-tidsskrift. Dette er lagt inn som et krav i stiftelsens forskningssøknader, og stiftelsen gir også støtte til å publisere i Open Access-tidsskrifter.
Helseprisen
I desember 2016 delte Stiftelsen Dam ut Helseprisen for første gang. Helseprisen er Stiftelsen Dams utmerkelse som årlig skal deles ut til et helseprosjekt i regi av en frivillig helseorganisasjon. Den første Helseprisen ble tildelt prosjektet «Mindre tankevirus, mer hverdagsglede» i regi av Rådet for psykisk helse.
Oslo ingeniørhøgskole
Oslo ingeniørhøgskole var en høgskole for ingeniørutdanning. Skolen ble opprettet i Christiania i 1873 under navnet Christiania Tekniske Skole og hadde lokaler i Kristian IVs gate 8b i Oslo. Skolen fikk egen bygning i Cort Adelers gate 30 i 1889 tegnet av arkitekt Victor Nordan. . Skolen ble i 1994 en del av Høgskolen i Oslo (HiO), nå Oslomet – storbyuniversitetet.
Historie
Skolens navn gjennom tidene har vært Christiania tekniske Skole 1873–1896; Kristiania tekniske Skole 1897–1912; Kristiania Tekniske Mellomskole 1912–1924; Oslo Tekniske Mellomskole 1924–1936; Oslo tekniske skole 1936–1976 og Oslo ingeniørhøgskole 1977–1994. Oslo tekniske skole og Oslo elementærtekniske skole flyttet sammen på Sofienberg videregående skole, og er siden blitt Fagskolen Oslo. Oslo ingeniørhøgskole ble videreført som Avdeling for ingeniørutdanning ved Høgskolen i Oslo, som og ble flyttet til Pilestredet 35 i juni 2007. Ved sammenslåinga med Høgskolen i Akershus i 2011 ble denne en del av fakultetet for teknologi, kunst og design ved Høgskolen i Oslo og Akershus.
Høsten 2011 ble bygget tatt i bruk som midlertidig lokale for Ullern videregående skole i påvente av at Ullern fra august 2015 kunne flytte inn i samlokaliserte lokaler med Oslo Cancer Cluster. Fra høsten 2018 flyttet Ruseløkka skole inn i bygget i påvente av at ny skole skal stå ferdig der i 2021. Det er bestemt at den nye Myntgata videregående skole skal ta over bygget høsten 2021 i påvente av at skolebygget i Myntgata 2, skal stå klart for innflytting høsten 2025.
Cluj (fylke)
Cluj er et fylke (județ) i Romania. Det ligger i regionen Transilvania. Administrasjonssenteret er byen Cluj-Napoca.
Fylket hadde 691 106 innbyggere ved folketellingen i 2011. Av disse er 79,4% rumenere, 17,4% ungarere og 2,8% sigøynere.
Mojave
Mojave, eller Mohave, kan vise til:
Cluj (fylke)
Administrativ inndeling
Fylket har fem municipiu, èn by og 75 comună.
Snø
Snø eller sne er nedbør i form av gjennomsiktige krystaller av is som er dannet rundt små partikler i atmosfæren. Når temperaturen er under frysepunktet blir regndråper omdannet til snøkrystaller i de høyere luftlagene, og de vil fortsette å være snøkrystaller helt til de kommer til en høyde der temperaturen er over frysepunktet. Delvis smeltede krystaller binder seg sammen til snøflak, som kan bli 7–10 cm i diameter. Snøkrystaller består som regel av sekstaggete stjerner, men i mer polare strøk med lav luftfuktighet opptrer snøkrystaller som isnåler.
Krystallene hver for seg er gjennomsiktige, det er det store antallet av reflekterende overflater på krystallene som får snøen til å se hvit ut.
Dannelse
Snø dannes vanligvis når vanndamp går gjennom deposisjon høyt i troposfæren ved temperaturer under 0°C. De enkelte snøfillene fester seg til hverandre, og når snøflakene er tunge nok faller de ned fra skyen. Omtrent all nedbør (utenfor tropiske strøk) blir dannet som snø. Avhengig av temperaturen i luftlagene under skyen vil nedbøren falle til bakken som regn eller snø. Er temperaturen høy nok, smelter snøen på veien mot bakken, men smelteprosessen trekker latent varme ut av luften rundt, slik at lufttemperaturen minker og sjansen for at etterfølgende snø skal nå bakken blir større.
Anders Clemens Øien
Anders Clemens Øien (født 6. mai 1976) er en norsk prisvinnende gitarist, opprinnelig fra Stange, senere Vikersund, bosatt i Barcelona.
Som ung gikk han ved St. Hallvard videregående skole i Drammen. Han studerte ved Norges musikkhøgskole under Jan Danielsen, ved Koninklijk Conservatorium i Haag under Zoran Dukic, og Escola de musica Luthier i Barcelona under Alex Garrobé og Sadahiro Otani. I 2004 spilte han Joaquín Rodrigos Concierto de Aranjuez med Trondheim Symfoniorkester. Debuten med Oslo Filharmoniske Orkester kom i 2009. Den senere tid turnerende med gitaristen Thomas Kjekstad. Han har gitt ut flere plater. Hans bestefar er organisten Anfinn Øien.
Snø
Dannelse
Snø kan også lages kunstig ved hjelp av snøkanoner. Disse maskinene lager snøpartikler som ligner mer på hagl enn på snø.
Utbredelse
Snøfall varierer med tid og sted, inkludert geografisk breddegrad, høyde over havet og andre faktorer som jevnt over påvirker været. På breddegrader nærmere ekvator, er det mindre sjanse for snø, 35° blir ofte regnet som en grov grense. Vestkystene på de store kontinentene har høyere snøgrenser enn ellers.
Noen fjell, selv nær ekvator, har permanent snødekke på toppene, inkludert Kilimanjaro i Tanzania. Motsatt har mange regioner i Arktis og Antarktis lite nedbør og dermed lite snø til tross for den bitre kulden. Under en viss temperatur mister luft evnen til å bære vanndamp.
Den høyeste målte totale nedbøren av snø gjennom en sesong som noen gang er målt i verden, var på Mount Baker i Washington, USA i 1998–1999 da de målte 28,96 meter. Dette var mer enn den forrige rekorden som var holdt av Mount Rainier i Washington, USA som i 1971–1972 fikk 28,5 meter med snø. Dagsrekorden er fra Silver Lake i Colorado i USA med 1,93 meter i 1921. I Norge er det Ålfotbreen på Vestlandet som har den største målte snødybden, omtrent 15 meter snø har blitt målt der hvert år.
Utbredelse i Norge
En regner at snøleggingen begynner i september-oktober i de høyeste fjelltraktene i Sør-Norge og indre Troms og Finnmark. I lavereliggende strøk kommer snøen først i november-desember. I lavlandet er den viktigste måneden for snøsmelting april, men totalt smelter det mest snø i mai og juni. Høyt til fjells kan snøsmeltingen kulminere i juli–august. Det blir ofte liggende noe snø igjen på bakken i høyfjellet, som blir dekket av ny snø når høsten kommer. Som oftest er snømengden på Fastlands-Norge minst i volum tidlig i september. Snømengden i fjellet spiller en viktig rolle for vårflommen og for fyllingen av reguleringsmagasinene. Av den grunn brukes det en hel del ressurser på å måle snømengden for å lage prognoser for hvor stort bidrag den vil gi til kraftproduksjonen.
Om alle fjellstrøk i Norge defineres som det arealet som ligger over barskoggrensen på Østlandet og Trøndelag, og ellers over lauvskoggrensen, kan en si at gjennomsnittlig maksimalt snømagasin (lagret snø) her er lik halvparten av det totale årsavløpet.
Geometri
Det er en allmenn oppfatning at snøfnugg er symmetriske og at ingen snøfnugg i verden er like. At påstanden om symmetri ikke stemmer helt kan man ofte observere med det blotte øye, men på bilder ser de nesten alltid symmetriske ut. Dette er sannsynligvis fordi det ser bedre ut slik, og bilder av usymmetriske snøfnugg blir valgt bort.
Snøfnuggene har alltid seks symmetriakser, noe som kommer fra den heksagonale krystallstrukturen til vanlig is (også kjent som is Ih).
Grovt sett er det to mulige forklaringer på symmetrien til snøfnugg. Den første er at der kan være kommunikasjon (informasjonsflyt) mellom armene, slik at veksten i hver arm påvirker veksten i hver av de andre armene. Overflatespenning eller fononer er måter slik kommunikasjon kan foregå på. Den andre forklaringen, som ser ut til å være det sterkeste synet nå, er at armene til snøfnugget gror uavhengig av hverandre i et miljø der man tror det er raske endringer i temperatur, luftfuktighet og så videre. Man regner med at dette miljøet er relativt homogent i det området der ett enkelt fnugg oppholder seg, noe som kan føre til at armene vokser seg like ved å reagere likt på like omstendigheter på samme måte som uavhengige trær responderer på miljøendringer ved å gro bortimot identiske årringer. Forskjellene i miljøet i skalaer større enn snøflaket leder til den observerte mangelen på korrelasjon mellom forskjellige snøfnugg.
Tanken om at det ikke fins to like snøflak er ikke helt korrekt. Det er nemlig mulig, om svært usannsynlig, at to snøfnugg kan være visuelt identiske dersom miljøene der de ble dannet var like nok, enten fordi de vokste veldig nær hverandre, eller ved en tilfeldighet. American Meteorological Society har rapportert at like snøkrystaller har blitt oppdaget av Nancy Knight fra National Center for Atmospheric Research. Krystallene var ikke flak slik som folk flest kjenner dem, men heller innhule heksagonale prismer.
Tetthet
Snøtettheten varierer stort, selv for nysnø. Typisk tetthet for nysnø er rundt 12 % av vanntettheten. Derfor sier man ofte at 1 cm nysnø tilsvarer 1 millimeter regn. Snø vil derimot presse seg sammen under vekten av seg selv til tettheten blir omtrent 33 % av vanntettheten. Et dypt snølag kan derimot presse seg så mye sammen at tettheten blir omtrent 50 %, særlig sent på våren. Snøens tetthet er viser tabellen under:
Hvor store vannmengder som utgjøres av vinterens snø (snømagasin) er ofte til stor interesse for vannkraftproduksjon. Er denne snømengden kjent, kan en ofte med stor sikkerhet vite hvor mye vann som vil smelte og renne ned i vannmagasinene om våren og sommeren.
Rekrystalisering på bakken
Når snøen ligger på bakken skjer det en rekrystallisering der spisser og kanter går inn mot midten av snøkrystallene. Temperaturpendlinger rundt 0 °C og trykk øker denne prosessen der snøen blir får klumpede krystaller. I tilfeller der det oppstår et pakket lag over løs snø, altså skare, vil rekrystalliseringen skje nede i snølagene. Dette kan få større flak av snøen til å synke med et rykk. Dette kan en oppleve når en går på ski og det høres en puff når skaren faller sammen. I områder som er beskyttet for vind, som i skogsområder, vil rekrystallisering ved stabil frost gjøre at snøen blir svært løs, og at snøen bli råtten selv om den ikke blir utsatt for smelting.
Refleksjon av sollys gjør at snøen er hvit
Nysnø reflekterer 90 % av kortbølget innstråling fra sola, men etter en måned er dette redusert til 70–80 %. Dette er svært mye, men er en viktig faktor for regulering av klimaet på jorden. Snøens refleksjonsevne kalles for øvrig for albedo. Vanligvis er refleksjonen fra landjorden under 30 %. Når snøen smelter vil refleksjonen synke til under 50 % og for skitten snø kommer tallet under 30 %. Motsatt absorberer snø langbølget stråling nesten like fullstendig som et svart legeme.
Termiske forhold
Snø har svært liten varmeledningsevne og for nysnø er varmeledningen 0,06–0,11 W/mK, mens gammel grovkornet snø har en varmeledning på 0,4–0,5 W/mK. Til sammenligning har steinull som brukes til isolasjon en varmeledning på 0,04 W/mK.
Varmeutveksling og snøsmelting
Varmeutveksling med omgivelsene vil føre til smelting eller nedfrysing av snø, og skjer ved følgende prosesser :
Når disse bidragene gir en positiv tilførsel av energi smelter snøen, eller motsatt vil den kjøles ned. Den faktorene som betyr mest er overføring av varmeenergi fra luften, noe som øker med vind. En utbrett oppfatning er at regn har mye å si for snøsmeltingen, men dette er ikke tilfelle. Om det regner 10 mm og dette regnet blir avkjølt til 5 °C i snøen, vil ikke dette føre til smelting av mer enn 0,6 mm snø. Oppvarming fra grunnen betyr også lite.
Om vinteren med klarvær kan det gjerne være varmegrader uten at snøen smelter, grunnen er at det det er et netto varmetap med langbølget utstråling fra er snøen. I tillegg at lav solhøyde gir liten oppvarming, samt at snøen reflekterer mye kortbølget sollys når den er hvit. Om det derimot er overskyet om vinteren vil det komme tilbakestrålt langbølget stråling fra skyene. Denne typen stråling blir i stor grad absorbert og snøen for tilført energi, spesielt om det i tillegg er vind, varmegrader og fuktig luft setter dette fart i snøsmeltingen.
Utpå våren blir derimot snøens krystaller grovere og snøen blir gjerne skitten, da vil derimot mye av det kortbølgede sollyset absorbere og gi energitilførsel. Sol, økt lufttemperatur og vind får snøen til å smelte hurtig. Luftens fuktighet har også mye å si for smelting av snø. Om snøen kommer i kontakt med fuktig luft kondenserer denne som vann på snøoverflaten. Dette er grunne til at daler som ligger i skyggen kan ha snø liggende langt utover sommeren. Selv om det er mange plussgrader i luften blir energitilførselen ikke stor nok til at det blir noe fart i snøsmeltingen.
Typer snø og snøvær
Litt lett snøvær med små snøflak kalles gjerne en snøbyge. Dersom det snør tettere, gjerne med større og tyngre snøflak, kan vi kalle det snøkav eller snøkave. Snø i form av små ispartikler kaller vi hagl.
Dersom det blåser kraftig samtidig som det snør, sier vi gjerne at det er en snøstorm. Snøstormer eller snøføyke kan vi også ha dersom det ikke snør, dersom det ligger mye (helst tørr og lett) snø på bakken. Sannsynligvis kommer begrepet «snøstorm» av det engelsk ordet «snow storm» som ikke har noe med vindstyrken å gjøre. På engelsk betyr uttrykket vedvarende kraftig snøfall. «Storm» blir oftere brukt på engelsk om mer alvorlige værsituasjoner (for eksempel oversettes tordenvær til engelsk som «thunder storm»). Det vi på norsk omtaler som snøstorm, heter «blizzard» på engelsk. Meteorologene i Norge bruker derimot ikke uttrykket snøstorm, fordi det er vanskelig å komme frem til en entydig definisjon på hva snøstorm er. Det noen kaller snøstorm i Oslo, er ikke nødvendigvis det samme i Nord-Norge.
De samiske og eskimoiske språkene har over 100 ord som sier noe om snø og egenskapene til snø, for eksempel om den er våt, tørr eller tung. Norsk har et tilsvarande antall begreper for snø. Som på norsk, kan man på samisk og eskimoisk lage sammensatte ord, noe som øker totalantallet.
Det fins mange forskjellige typer snø og snøvær:
Tørr snø
Når tørr, nyfallen snø legger seg på bakken inneholder den omkring 90 prosent luft. Dette betyr at 1 cm tørr nysnø tilsvarer 1 mm nedbør som regn. Varme eller vind medvirker til at nysnø raskt pakker seg sammen til langt større tetthet. Kalles også mjøll eller mjell.
Fin snø
Fin snø er en snøtype som kommer når temperaturen ligger et godt stykke under frysepunktet. Denne snøen er luftig og «tørr», og er dermed vanskelig å forme.
Hagl
Hagl er nedbør i form av ispartikler eller isklumper. Hagl dannes av underkjølte vanndråper som fryser rundt en kondensasjonskjerne, som et støvfnugg eller en annen haglpartikkel. Haglkorn kan ha en størrelse på noen få millimeter til mellom ti til 15 centimeter i ekstreme tilfeller.
Kram snø
Kram snø dannes når temperaturen er på frysepunktet eller litt over dette. Da smelter litt av snøen, og den limes sammen. Denne er lett å forme og da kan den brukes til å lage snøballer, borger, snømenn og andre byggverk. Hvis temperaturen blir for høy, f.eks. over 10ºC, går den våte snøen over til å bli slaps.
Sludd
Sludd er snø som er «blandet» med regn i lufta: Snøkrystallene har delvis smeltet, eller noen snøkrystaller har smeltet mens andre ikke har. Sludd kommer oftest når temperaturen ligger litt over 0 °C – av og til også ved flere varmegrader, f.eks. ved aprilvær med sluddbyger. Sludd legger seg ikke på bakken med mindre bakken er kald, f.eks hvis det er snø på bakken fra før.
I noen dialekter omtales denne form for snø som sklette.
Europeisk helsetrygdkort
Europeisk helsetrygdkort (European Health Insurance Card eller EHIC) gir individer som er dekket av et deltagende lands folketrygd-system rett til, ved midlertidig opphold i en annet deltagende land, å motta medisinsk behandling på samme vilkår som landets egne borgere. Hensikten med ordningen er å gjøre det mulig for individer å få medisinsk behandling grunnet sykdom eller ulykke uten å måtte returnere til hjemlandet ved opphold i annet deltagende land.
Snø
Skare
Skare er hard snø på grensen til is som ligger som et ytre lag oppå et snølag. Skare dannes gjerne når det har regnet på snøen først og dette senere har frosset, eller ved kuldegrader etter en mildværsperiode. Solid skare, som kan bære en voksen person, dannes særlig ved frost etter gjentatte mildværsperioder med regn. Skare kan virke friksjonsdempende, slik at det er mulig å bevege seg lengre strekninger i større tempo enn på annet snødekke.
Europeisk helsetrygdkort
Ordningen dekker kun behandling som normalt dekkes av det nasjonale trygdesystem. Det er heller ikke mulig å oppsøke et annet deltagende land i eneste hensikt å få medisinsk behandling. Behandling som det er forsvarlig å utsette til vedkommende er tilbake i hjemlandet dekkes heller ikke. Da ordningen ikke dekker hjemreise, vil det i mange tilfeller fortsatt være behov for reiseforsikring.
Snø
Slaps
Slaps er vannholdig snø. Den kan bli nesten gjennomsiktig. Slaps forekommer oftest ved regn og høye temperaturer. Slaps skiller seg fra våt snø ved at våt snø ser hvit ut, mens slapset er grålig, ofte iblandet en del jord og sand. Ved salting av veier senkes frysepunktet, så snø kan bli til slaps også ved kuldegrader. Under slike forhold blandes den halvsmeltede snøen med partikler fra asfalten og bildekkene til et mørkebrunt slaps.
Armenias herrelandslag i fotball
Armenias herrelandslag i fotball er det nasjonale fotballaget til Armenia, og dette landslaget blir administrert av Armenias fotballforbund. Det armenske fotballforbundet ble stiftet i 1992, og de ble også medlem av FIFA dette året. Landet har aldri kvalifisert seg til noe VM-sluttspill. Nasjonalstadion er Hrazdan i Jerevan.
Snø
Sastrugi
Sastrugi er hard snø med furer, som oftest funnet i polare strøk.
Europeisk helsetrygdkort
Kortet ble faset inn fra 1. juni 2004 og ble eneste gyldige dokument fra 1. januar 2006. Kortet erstattet følgende tidligere skjema:
Europeiske helsetrydkort tilbys kostnadsfritt til alle deltagende lands innbyggere.
Snø
Kunstig laget snø
Skisentre bruker i dag snøkanoner for å fylle opp løypen med nok snø når naturlig snøfall har vært for lite. Denne typen snø kjennetegnes ved grovkornede snøflak.
Europeisk helsetrygdkort
Deltagende land
Ordningen med Europeisk helsetrygdkort gjelder 32 europeiske land: medlemsland i Det europeiske økonomiske samarbeidsområde (EØS), samt Sveits. Dette sammenfaller med de 27 medlemslandene i Den europeiske union (EU) og de 4 medlemslandene i det europeiske frihandelsforbund (EFTA).
Snø
Målinger
Det skilles mellom to typer målinger relatert til snø, meteorologer måler både nedbørsmengde og snødybde.
Europeisk helsetrygdkort
Deltagende land
Storbritannia er etter landets uttreden av EU, ikke med i ordningen.
Snø
Målinger
Nedbørsmengde måles og varsles i mm vann, uansett nedbørform. Den målte snømengden er smeltet og målt i mm vann. Snøens vannekvivalent er et mål på aktuell snømengde omgjort til millimeter vann. Hydrologene beskriver ofte snømagasinet til ethvert tidspunkt i vannekvivalenter. En grov huskeregel er at 1 cm snø blir til 1 mm nedbør, altså en faktor på 10.
Snøens tetthet, det vil si hvor mye vann det blir ut av en dm3 (liter) snø vil variere mye. Nysnø har en egenvekt på omkring 0,1 kg/dm3, men etter hvert som snøen blir gammel og våt vil egenvekten komme opp i 0,2–0,4 kg/dm3.
Snødybde er avstanden fra bakken opp til toppen av snødekket og måles i cm. Eventuell snøsmelting og naturlig komprimering tas ikke med, derfor vil ofte snødybde avta etter noen dager uten nedbør, og etter regnskyll eller mildvær.
Det er i dag hovedsakelig to måter å måle snødybde på:
Manuelle målere
Den manuelle snødybdemåleren er en målestav/stang som er gradert i cm med 0-punktet i bakkenivå. Man kan enten ha en fast snødybdemåler som settes i bakken før frosten og denne står på samme sted gjennom hele vinteren, eller man kan ha en løs måler for å ta flere stikkprøver innenfor et område på 5x5 meter. Løs måler brukes særlig på områder med skavler og ujevn snøoverflate. Det tas da tre målinger og middelverdien av disse beregnes.
Automatiske målere
På automatiske værstasjoner brukes en automatisk snødybdemåler (akustisk avstandsmåler). Måleren blir montert i en fast høyde over bakken, godt over den maksimale snødybden. Måleren sender en ultralydpuls som treffer snødekket og reflekteres tilbake, som et ekkolodd. På den måten kan avstanden fra sensoren og ned til snødekket beregnes. Når man i tillegg vet avstanden fra bakkenivå og opp til måleren kan snødybden beregnes.
Dyr og planter i snøen
Snø isolerer bakken noe som har spesielt stor betydning for vegetasjonen i høyden. Imidlertid må planter som trives spesielt godt der snøen ligger dypt, men disse må på den andre siden greie seg med en kortere vekstsesong.
For lemen er snøen spesielt viktig, fordi området mellom bakken og snøen er dens tilholdssted om vinteren. Her får den beskyttelse og mat, og i tillegg er vinterens dens viktigste periode for yngling. I de siste årene har en sett store værforandringer med vekslende mildvær og kulde om vinteren. Dette får snøen til å tine også nært bakken, og forholdene for smågnagere som lemmen blir vanskeligere. Dette får de store svingnignene i lemenpopulasjonene til å avta, noe som i neste omgang gir redusert føde for sjeldne rovfugler som ugler, våker og falker.
Fordeler og ulemper
Snø har en isolerende effekt, som kan hindre at det setter seg tele i jorda, og kan med det verne avlinger mot kulden over snødekket. Snøens isolerende effekt kan også berge liv, i dårlig vær kan en snøhule gi nok ly til at man kommer seg gjennom uværet.
Store mengder snø kan derimot forstyrre infrastruktur og tjenester selv i regioner som er vant med snø. Trafikk kan bli forsinket, eller attpåtil stoppe helt opp. Grunninfrastruktur som elektrisitet og telefon kan bli satt ut av funksjon, spesielt dersom ledningene går over bakken. Flere steder i verden har en definert såkalte snødager (engelsk:snow day) der mye snøfall gjør at skolebarn ikke trenger å gå på skolen. Hvor mye som skal til for at slike dager varierer gjerne med hvor vanlig snø er i regionen.
Store mengder snø, og da spesielt i fjellområder, kan føre til snøskred. Fare for snøskred oppstår ofte i forbindelse med store temperaturendringer når løs og lett nysnø har lagt seg oppå eldre og hardere snø eller skare. Snøskred er under slike forhold lett å utløse av skiløpere.
Når snøen smelter om våren, kan også smeltevann føre til oversvømmelser langs elveløp. I tillegg kan store mengder snø og is som fraktes nedover elver danne propper som tvinger elven ut over sine bredder. Slike propper kan også være ødeleggende for broer langs elveløpet.
Fritid
Fritidsaktiviteter som er avhengige av snø:
Dersom det er for lite snø, men temperaturen likevel er lav nok, kan snøkanoner benyttes til å produsere passe mengder snø til slik lek.
Tettpakket snø kan brukes som byggemateriale i for eksempel igloer eller andre snøhytter og snøhuler.
Sioux County
Sioux County er navnet på tre fylker i USA:
Dakota County
Dakota County er navnet på to fylker i USA:
Sikkajokk kraftverk
Sikkajokk kraftverk er et vannkraftverk i Nordreisa kommune i Troms og Finnmark fylke.
Kraftverket utnytter et fall på ca. 350 meter fra inntaksmagasin i innsjøen Sikkájávri til havnivå ved Rotsundet.
Det er installert en horisontal peltonturbin på 1,9 MW. Midlere årsproduksjon er på 8 GWh.
Kraftverket er eid av Ymber.
McPherson County
McPherson County er navnet på tre fylker i USA:
Pawnee County
Pawnee County er navnet på tre fylker i USA:
Svanaug
Utbredelse
Svanaug hadde fram til 2014 norsk navnedag 13. februar.
Svanaug er i dag et sjeldent navn.
Obrukdemningen
Obrukdemningen er en demning med vannkraftverk i Tyrkia. Den er anlagt på elven Kızılırmak. Byggingen av kraftverket og demningen var ferdig i 2009. Installert vannkraftproduksjon er 202 MW. Årlig produksjon er 520 GWh elektrisk kraft.
Hasan Ugurlu-demningen
Hasan Ugurlu-demningen er en demning med vannkraftverk i Tyrkia. Den er anlagt på elven Yeşilırmak. Byggingen av kraftverket og demningen startet i 1972 og var ferdig i 1982. Installert vannkraftproduksjon er 516 MW.
Dag-Henrik Sandbakken
Dag-Henrik Sandbakken (født 17. august 1957) er en norsk politiker som representerer Senterpartiet. Han var statssekretær i kommunal- og regionaldepartementet fra stortingsvalget 2005 til 1. februar 2013. Før det var han ordfører i Tynset.
Sandbakken er utdannet agronom og har drevet som bonde. Han har også utdanning i innovasjon, entreprenørskap og foretaksøkonomi fra Høgskolen i Hedmark.
Sandbakken har vært engasjert i kommunepolitikken i Tynset, der han fra 1995 til 1999 var gruppeleder for Senterpartiet i kommunestyret. I 1999 ble han ordfører i Tynset, en post han holdt til 2005.
I statsråd 21. oktober 2005 ble Sandbakken utnevnt til statssekretær for kommunal- og regionalminister Åslaug Haga. Etter statsrådsskifter fortsatte han i 2007 i samme departement som statssekretær for Magnhild Meltveit Kleppa, og i 2009 som statssekretær for Liv Signe Navarsete. I januar 2013 ble det kunngjort at han skulle gå av som statssekretær fra 1. februar, og erstattes av Eli Blakstad.
Herman
Herman og Hermann er opprinnelig tyske mannsnavn som betyr «hærmann». Navnet kan også være en forvanskning av norsk Hermund i fra norrønt Hermundr der «mundr» betyr brudegave eller festegave. Formene Hermann og Hermund har norsk navnedag 29. januar, mens Herman 20. oktober.
Utbredelse
Herman var, sammen med andre former av navnet, et vanlig mannsnavn i Tyskland i senmiddelalderen. Herman er kjent i Norge fra 1300-tallet, og var et vanlig navn i Norge i siste del av middelalderen. Over 80 forskjellige personer med navnet er nevnt i Regesta Norvegica. I nyere tid har Herman hatt størst popularitet som navn på nyfødte gutter i Norge fra ca. 1995, men navnet har ikke vært blant de mest populære.
I Tyskland var Hermann et populært navn på guttebarn på første halvdel av 1900-tallet.
Figuren nedenfor viser utbredelsen av navnet i noen av landene hvor statistikk er tilgjengelig.
Kjente personer med navnet
Personene i listen er ordnet kronologisk etter fødselsår.
Nice-modellen
Nice-modellen (uttalt /ˈniːs/) er et scenario for den dynamiske utviklingen av solsystemet. Det er oppkalt etter beliggenheten til Observatoire de la Côte d'Azur, hvor det opprinnelig ble utviklet, i Nice, Frankrike. Scenariet foreslår en planetvandring der de gigantiske plantene vandrer fra en innledende kompakt sammensetning til sine nåværende posisjoner, lenge etter at den protoplanetariske gasskiven ble borte. På denne måten skiller den seg fra tidligere modeller av solsystemets dannelse. Denne planetvandringen brukes i dynamiske simuleringen av solsystemet for å forklare historiske hendelser, inkludert det sene tunge bombardementet av det indre solsystemet, dannelsen av Oorts sky og eksistensen av bestanden av smålegemer i solsystemet, inkludert Kuiperbeltet, neptuntrojanere og jupitertrojanere og de mange resonante transneptunske objekt som domineres av Neptun. Suksessen med å reprodusere mange av de observerte strukturene i solsystemet gjør at det i dag er allment akseptert som den nåværende mest realistiske modellen av solsystemets tidlige evolusjon, selv om det ikke er universelt favorisert blant planetforskere. En av begrensningene er å gjengi satellittsystemene i de ytre delen og Kuiperbeltet.
Avioniker
En avioniker er en person som arbeider med luftfartselektronikk, avionikk.
Avionikerens arbeidsoppgaver består i å planlegge, gjennomføre, vurdere og dokumentere service, vedlikehold og testing av elektriske, elektroniske og digitale komponenter utmontert av luftfartøyet, og elektriske og elektroniske systemer i luftfartøyet.