cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Tamhund
Rasebegrepet
I 1979 var det klart at tiden var moden for en ny nomenklatur for rasehunder, men uklart hvordan den skulle bli. I 1981 ga Zootechnics Commission professor Raymond Triquet (University of Lille III) oppgaven med å reformere gjeldende nomenklatur. Resultatet forelå i 1985, men ble til å begynne med nedstemt. Etter mye att og fram og mange diskusjoner, ble det imidlertid bestemt, på et møte i Jerusalem i juni 1987, at Fédération Cynologique Internationale (FCI) allikevel skulle anta den nye nomenklaturen, med virkning fra og med 1. januar 1988.
Den nye nomenklaturen til Triquet omhandlet blant annet en ny definisjon av begrepene gruppe, rase og variant for rasehundene.
For å unngå uønskede varianter og dannelsen av nye uønskede raser, har kennelklubbene utarbeidet såkalte «rasestandarder» for hver enkelt hunderase som anerkjennes. Utstillinger, konkurranser og mesterskap innebærer at utdannede (kyndige) dommere og eksperter fremmer avl med hunder som enten opprettholder eller forbedrer rasen (er rasetypisk) i henhold til denne standarden. Dette medfører, naturligvis og dessverre, også en viss risiko for at eksemplarer av overdrevne typer skapes, som ikke reflekterer den standarden som rasen har eller skal ha. Dette fordi ekspertene kanskje vektlegger sine «personlige meninger» i større grad enn ønskelig. Her er det selvsagt et problem at oppdretter og dommer i mange tilfeller også er en og samme person.
Raserene hunder
Med det mente hun at såkalte raserene hunder kun er et resultat av menneskelig manipulasjon i et aktuelt historisk øyeblikk. De såkalte rasestandardene er altså skrevet (frosset) med bakgrunn i dette bestemte historiske øyeblikket av menneskelig manipulering, og ikke som et resultat av århundrer med naturlig evolusjon og mutasjon. Rasene er altså menneskeskapte i ett og alt. Det begrunner hun med at, om hundene får utvikle seg fritt, uten menneskelig påvirkning, går de tilbake til en slags pariahhund-standard, uansett rase. Denne standarden har så langt også vært grunnlaget for å hevde at tamhunden ikke var en selvstendig art (jfr. Canis familiaris), men en underart av ulven (jfr. Canis lupus familiaris). At dette allikevel ikke stemmer skyldes trolig meget langvarig hybridisering.
Hundens bruksegenskaper
Hundens bruksegenskaper er svært allsidige. I dag trenes det til og med opp hunder som kan oppdage alvorlige sykdommer, som kreft, på et langt tidligere stadium enn noe instrument kan klare det. Vi kjenner alt til såkalte epilepsihunder; hunder som er trenet til å varsle om et kommende anfall, dempe fallet om pasienten faller, og til å hente hjelp om det blir nødvendig. Det kan virke som om bare fantasien vår setter en stopper for hundens mange egenskaper.
Familiehunder
De langt fleste hunder er primært rene familiehunder, hvis oppgaver ikke er annet enn å glede og hygge. Studier har vist at hundens terapeutiske påvirkning på mennesker gjerne er mer positiv enn folk flest har vært klar over. Barn som vokser opp med hund i huset lærer seg f.eks. ofte tidligere å måtte ta hensyn. Noen hunder har også sekundæroppgaver som brukshunder, f.eks. som jakthunder, trekkhunder eller kløvhunder.
Brukshunder
En brukshund er en hund som per definisjon benyttes til å løse forskjellige oppgaver. Mange tenker på brukshunder som enten tjenestehunder eller gjeterhunder, men den mest typiske brukshunden er en vokterhund. Dette er hunder som aktivt eller passivt passer på husdyr på beite eller vokter over eiendeler. Det finnes både sivile og offentlige tjenestehunder. En offentlig tjenestehund kan f.eks. være en militær tjenestehund eller en politihund trent for ulike oppgaver, eksempelvis som patruljehund, narkotikahund eller en bombehund. En sivil tjenestehund kan være en servicehund med ulike oppgaver, for eksempel som førerhund, hjelpehund eller terapihund.
Hundesport
Hundesport er sportsformer der hunder inngår som et element. Hundeveddeløp, lure coursing, hundekjøring, hundekløving, agility, flyball og hundefrisbee er alle eksempler på hundesport, selv om ikke alle er konkurranseidretter.
Utstilling
Hundeutstillinger er populære arenaer for folk som liker å konkurrere om hvem som har de mest rasetypiske hundene. En kvalifisert dommer bedømmer hver enkelt hund i henhold til en forhåndsdefinert og godkjent rasestandard for rasen, og deretter bedømmes hundene individuelt mot hverandre kjønnsvis, aldersvis, rasevis, gruppevis og til slutt om hvem som er den beste utstillingshunden på den aktuelle utstillingen.
Hundesykdommer
Hundesykdommer er et fellesbegrep for en rekke plager som kan oppstå hos hunder. Per 2010 fantes det fler enn 370 slike arvelige lidelser, og nye oppdages hvert år. Nedenfor er noen av de vanligste og mest alvorlige sykdommene listet opp. Flere av disse kan det vaksineres mot, andre igjen kan være arvelig belastet, smittebærende og/eller akutte. Ved hundesykdommer bør man søke hjelp hos veterinær.
Arvelige sykdommer
Med arvelige sykdommer menes sykdommer som er helt eller delvis arvelig belastet.
Overførbare sykdommer
Med overførbare sykdommer menes sykdommer som overføres via smitte i form av virus og/eller bakterier.
Forgiftninger og farlig føde
En del (menneske)mat og godsaker (såkalt snacks) som vi mennesker liker, og til og med i noen tilfeller anser som sunn, kan være direkte livstruende for hunder. Alle kjemikalier må også regnes som farlige for hunder, dersom ikke annet er spesielt notert. Noen kjemikalier er imidlertid farligere enn andre, spesielt de hunden kan mistolke.
Fakta om hunder
I Norge er det ca. 560 000 hunder, hvorav ca. 400 000 er rasehunder. Hunder veier normalt fra 0,5 til over 100 kg, avhengig av rase og kjønn. Tispene har normalt løpetid 1-2 ganger årlig, avhengig av rase. Fruktbarheten er på topp omkring 11.-13. dag i løpetiden, og tispene går drektige i ca. 63 døgn før valpene fødes. I de første 8 ukene etter fødselen lærer så tispa valpene alt de trenger for å klare seg resten av livet. Å ta valpene fra tispa før denne tiden er omme, kan derfor medføre en viss risiko.
Tilvekst
Ulike raser har store forskjeller i tilvekstperioden. Små raser blir fortere utvokst enn store raser. En liten hund, f.eks. en dvergpuddel, kan være ferdig utvokst alt ved 6-7 måneders alder, mens store raser, f.eks. en irsk ulvehund, trenger opp mot 36 måneder før de er utvokst. Allikevel blir de store rasene tidligere gamle enn de små, som kan forventes å leve opp mot dobbelt så lenge i noen tilfeller.
De mer enn 400-600 rasene som eksisterer rundt om i verden har oppstått som et resultat av avl på bestemte egenskaper, enten jakt, vakt, gjeting eller selskapsformål, der kombinasjoner også har vært vanlig. Utseende har dessuten hatt betydning for en del av rasene.
Sanser
Mens mennesket har tre typer tapper i øyet som oppfatter rødt, blått, grønt og gult lys, har hundene bare to typer tapper og kan derfor bare skille mellom blått og gult, men ikke mellom rødt og grønt, i likhet med mennesker som lider av rød-grønn fargeblindhet.
Hundens øye er mer sensitivt enn menneskets når det gjelder å oppfatte separate bilder. Da mennesket ikke er i stand til å se så mye mer enn 55 bilder i sekundet, er fjernsynssendinger som tradisjonelt viser 60 bilder i sekundet tilstrekkelig til at det oppfattes som en kontinuerlig sammenhengende bevegelse. Hunder ser derimot opp til 75 bilder i sekundet, og levende bilder på TV-en fremstår derfor som mindre realistisk for dem. Mer moderne TV-er som viser langt flere bilder per sekund påkaller på den annen side langt flere hunders oppmerksomhet når det sendes dyreprogrammer.
Hund kontra menneske
Hunder tygger ikke maten slik vi mennesker tygger, men svelger den nærmest umiddelbart. Dette skyldes at hundens fordøyelse først starter når maten når magesekken. Hunder har ikke fordøyelsesenzymer i spyttet, slik mennesker har. Derfor har ikke hunder behov for å tygge maten, annet enn for å dele den opp for enklere å kunne svelge den. På grunn av dette og en rekke andre forskjeller mellom hund og menneske, er ikke menneskets kostholdsvaner særlig egnet for hunder. Nedenfor er en tabell med andre sammenligninger.
Hundens anatomi
Hundens anatomi varierer i stor grad fra hunderase til hunderase, kanskje mer enn hos noen annen dyreart, vill eller domestisert. Allikevel finnes det grunnleggende fysiske likheter som er identiske mellom alle hunder, fra den bitte lille chihuahuaen til den gigantstore irske ulvehunden.
Hundekroppen kan anatomisk bli studert ved enten regional tilnærming eller en systemisk tilnærming.
Moderne hundeavl
Moderne avl med hunder begynte i England på 1800-tallet og var et produkt av det overskuddssamfunnet som da oppsto. Folk fikk rett og slett mer fritid, tid til annet enn å arbeide for føden. En rekke nye hunderaser ble skapt på denne tiden, og fenomenet spredde seg raskt til andre land. De nye rasene som oppsto bar i stor grad preg av å være avlet for fritidssysler og eget behag.
Før den tid var hunder stort sett å betrakte som arbeidshunder. Noen unntak var det nok, f.eks. blant adel og rikfolk, som kunne ta seg råd til å holde hunder for fornøyelsens skyld og dessuten hadde nok fritid.
Kennelklubber og rasestandarder
Eksplosjonen av nye hunderaser på 1800-tallet førte til opprettelsen av en rekke raseklubber og nasjonale kennelkubber mot slutten av dette århundret. Først ute var man i England, der The Kennel Club ble etablert i 1873. Norsk Kennel Klub ble dannet i 1898 og er nasjonalt stambokregister for Norge. Hensikten med raseklubbene og de nasjonale kennelklubbene var å sikre rasestandardene som oppsto i kjølvannet av de mange nye hunderasene. Holdningsendringene som fant sted på 1800-tallet fikk derfor stor betydning for en rekke hundetyper.
Rasestandarder var i seg selv ikke et nytt fenomen. Fra gresk historie kjenner man til mer enn 2 000 år gamle typebeskrivelser, som nøye anga de egenskapene som de gamle hellenerne la til grunn for sine avlsprinsipper. Fra Sahelområdet i Syd-Sahara har vi også blitt kjent med at nomadiske tuareger har hatt en slags «rasestandard» for sine azawakher, om enn ikke nedskrevet. Der har kunnskapen gått i arv fra far til sønn, omtrent på linje med kunnskap om jakt eller spiselige urter. Denne tradisjonen har overlevd like inn i vår tid, men om vestens interesse for tuaregenes landrasen vil kunne bevare denne hunden er vel tvilsomt. Hellenere og tuareger var nok mest opptatt av de praktiske arveegenskapene, selv om man fra tuaregenes tradisjon også kjenner til at de skjønneste hundene gjerne ble kalt «oscas». Lignende avlstradisjoner er også kjent fra Asia, blant annet fra Korea og Japan.
Nakenhunder
Nakenhunder er for mange en raritet. Det er hunder som ikke har pels, eller eventuelt svært lite behåring på kroppen. Årsaken til dette finner man enten i et dominant eller et recessivt gen (arveanlegg) som forårsaker hårmangel. Det er imidlertid ikke slik at alle såkalte nakenhunder kun føder hårløse eller delvis hårløse avkom, for i et valpekull fødes det som regel også normalt behårede valper. Nakenhundraser er altså ikke alltid hårløse.
Når disse rasene oppsto vet man ikke, men det må være svært lenge siden. I Kina er det funnet arkeologiske bevis for nakenhunder som dateres ca. 10 000 år tilbake i tid, men dette beviset kan selvfølgelig ikke tas til inntekt for noen av dagens nakenhundraser.
Ekstremavl
Ekstremavl er avl på ekstreme egenskaper, i den hensikt å forsterke bestemte fysiologiske eller psykologiske uttrykk (effekter) hos bestemte individer eller grupper (raser, varianter m.m.) av individer. Ekstremavl kan derfor sies å være et resultat av menneskelige ønsker uten andre praktiske formål enn det visuelle.
Eksempler på fysiologisk ekstremavl er for eksempel avl på individer med spesielt stor pelsprakt, korte ben, lang rygg, store ører, kort snuteparti m.v. Eksempler på psykologisk ekstremavl er avl på individer med høy aggresjon, manglende bitehemninger eller liten toleranse for andre dyr m.v. Ekstremavl foregår innen all avl, men kommer spesielt til uttrykk der eksteriøret har stor betydning.
Hunderaser som dagens vestlige afghansk mynde, blodhund, shar pei, engelsk bulldog, fransk bulldog, boxer, mops og puddel m.fl. er produkter av den holdningsendringen som fant sted på slutten av 1800-tallet. Folk ønsket stadig mer ekstreme hunder (designerhunder). For å oppnå dette ble det avlet på bestemte eksteriørmessige og anatomiske egenskaper. Allikevel kan man ikke kalle det ekstremavl. Det blir det først når de arvemessige egenskapene fører til manglende funksjonalitet hos individene.
Ekstremavl har ført til at enkelte hunderaser eller individer ikke lenger kan føde sitt eget avkom uten gjennom keisersnitt. Noen har også store problemer med å puste og spise normalt. Andre tåler dårlig varme og kulde, og kan nesten ikke bevege seg uten å få åndenød og hjertestans. Andre igjen plages med ekstrem og upraktisk hårvekst, ører som subber bakken og tiltrekker seg smuss og skitt. Noen har fått rygger som er så lange at de lett får prolaps, bein som er så korte at de intime kroppsdelene er svært utsatt for skader, hudfolder som samler skitt og smuss og danner grobunn for kronisk eksem, øyne som nesten faller ut av øyenhulen eller nedre øyelokk som blottlegger deler av øyeeplet og forårsaker kroniske betennelser. Noen har også kjever som er så korte at det ikke lenger er plass til alle de 42 tennene hunder skal ha.
Hunderaser
Begrepet hunderase brukes gjerne for å beskrive såkalte raserene hunder, men nedenstående informasjon er av mer generell karakter og gjelder uansett rase eller blandingsforhold.
Norske hunderaser
Det finnes sju norske hunderaser, hvorav fire er spisshunder og tre er drivende hunder (også kalt støvere). Grå elghund er Norges nasjonalhund, og en av våre aller mest populære hunderaser.
Man har lenge trodd at de norske spisshundene var svært gamle. Elghunden ble for eksempel hevdet av mange å stamme fra tiden før vikingtiden, men moderne forskning med DNA har slått fast at dette ikke kan medføre riktighet. Elghunden ble, som så mange andre hunderaser i verden, skapt i Norge på 1800-tallet. Buhunden er trolig den eldste av de norske hundene, men heller ikke denne er særlig gammel. Den mest eksotiske hunderasen er allikevel lundehunden, med sin unikt fleksible anatomi. Den minner om en urhund, selv om heller ikke denne er særlig gammel i sin nåværende form. Rasen ble reddet fra utryddelse i 1940-åra. De norske harehundene er også nesten like gamle som spisshundene.
Populære hunderaser
Schæferhund, grå elghund og border collie har tradisjonelt vært Norges mest populære hunderaser. Siden 2013 har imidlertid schæferhundens popularitet vært fallende, mens raser som staffordshire bull terrier og engelsk setter har hatt stigende interesse.
NKKs statistikker viser at norske hundeeiere fortsatt er svært opptatt av brukshunder (jakt, gjeting og ulike former for hundesport dominerer), sammenlignet med mange andre vestlige land. Det er også en gryende tendens til at typiske selskapshunder (spesielt små hunderaser) er i ferd med å bli mer populære også i Norge. I så måte figurerer det nå to slike hunder på Norges «ti-på-topp» liste. Kikker man nærmere på NKK-statistikken finner man at flere typiske småhunder ligger godt an, samtidig som gruppen er den som øker mest i Norge. Populære fårehunder som schäferhund (spesielt) og border collie taper nå terreng fra år til år. Statistikken viser også at terriere, spisshunder og molossere (rotweiler, berner sennenhund og boxer spesielt) øker i popularitet, mens stående fuglehunder ser ut til å tape litt terreng (selv om gordon setter øker). Også mynder (whippet i all vesentlighet) øker betydelig i prosent, men antallene for denne gruppen er svært beskjedene sammenlignet med andre grupper.
I senere år har det også dukket opp såkalte designerhunder som har blitt svært populære. En av disse er labradoodle. Den har blitt et motefenomen, også i Norge etter at bekjentheter som kronprins Haakon Magnus anskaffet en slik hund (Milly Kakao) til familien i 2009. Utenfor Norge har bekjentheter som Neil Young, Tiger Woods, Christie Brinkley, Perez Hilton, Jeremy Clarkson, Richard Hammond og tidligere visepresident Joe Biden ytterlige bidratt til denne designerblandingens enorme popularitet.
Forbudte hunderaser
I mange land har flere hunderaser gjennom det siste tiåret blitt forbudt å holde, fordi lokale myndigheter regner hundene det gjelder som spesielt farlige. Forbudet omfatter gjerne flere såkalte kamphundraser, men mange land har også forbudt blandingshunder der forbudte raser eller ulv inngår.
Foranledningen til forbudet var gryende ulovlige etableringer av kamphundmiljøer rundt om, der regulære hundekamper ble arrangert for profittens (gambling) eller fornøyelses skyld. Disse miljøene etablerte seg først i USA, men spredte seg så raskt til andre land i den industrialiserte delen av verden. Et vesentlig problem var at miljøet stjal andre folks hunder for å kunne arrangere kamper mot sine egne kamphunder. I land der kamper mellom dyr alt var forbudt, ble det derfor fokusert på et totalforbud mot noen hunderaser for å få bukt med problemet. De nordiske landene var i så måte relativt tidlig ute med et forbud mot visse raser. Den første hunden som ble forbudt i Norge var amerikansk pitbullterrier i 1991. I 2003 kom forbudet mot 4 nye hunderaser, samt blandinger der enten disse eller ulv inngår. Det er derfor et interessant faktum at Saarloos wolfhond er lovlig, selv om den stammer tilbake til blandinger mellom schäferhund og ulv, og dagens saarloos wolfhonder har opptil 33 % av sitt genetiske opphav fra ulv. Amerikansk staffordshireterrier ble forbudt fordi den ble og/eller kunne bli benyttet til å «gjemme» ulovlig oppdrett av pibull, pluss en rekke angrep på andre hunder, og innblanding i gatebråk. Dette forbudet kom i 2004, og rasepresentanten for amerikansk staffordshire terrier, Kjersti Roland, uttalte i 2002 seg at det trolig finnes 1000 ulovlige pitbullterriere i Norge som ikke er født og ikke har bodd i Norge siden 1991.
Raser som er forbudt i Norge
I Norge er det forbudt å avle, selge, innføre og omplassere enkelte hunderaser, men hunder som har vært i Norge siden året disse ble forbudt, får fullføre livssyklusen. Det er i Norge også forbudt å holde ulv eller blandinger mellom hund og ulv, men eiere av slike kan beholde dyr som er født og oppvokst i Norge før forbudet.
Det er også forbudt å holde, avle eller innføre hunder som er gitt trening i å angripe eller forsvare seg eller hundeholderen mot mennesker og andre hunder, uansett rase eller blanding. Forbudet omfatter også enkelthunder som fremstår som spesielt aggressive, kampvillige eller med andre sterkt uønskede egenskaper eller fremtreden, slik at de kan være farlige for mennesker eller dyr.
Aggresjon hos tamhund
Det er to typer aggresjon hos tamhunden, ønskelig og uønskelig, sett fra et menneskelig ståsted. Fordi tamhunden lever i nær tilknytning til mennesker, er hundens atferd av stor betydning for både den og menneskenes velvære. Hovedproblemet i dette forholdet er hundens tendens til aggresjon mot mennesker og andre dyr.
Hundebitt
Hundebitt er et utbredt problem i hele verden. Hvert år blir mange hundre tusen mennesker bitt. I Norge og mange andre land føres det ingen offentlig statistikk over hundebitt, men det er anslått at cirka 5 000 mennesker årlig søker legebehandling for slike hendelser her i landet (Nasjonalt folkehelseinstitutt ). Man vet imidlertid nærmest ingenting om verken alvorlighetsgraden, hundene det gjelder, eierskapet eller årsakssammenhengene.
Olkiluoto kjernekraftverk
Olkiluoto kjernekraftverk er et kjernekraftverk som produserer elektrisk kraft på øya Olkiluoto 25 km nord for byen Raumo i sørvestlige Finland. Det ble bygget og godkjent for igangsetting i perioden fra 1973 til 1979. Installert maksimal effekt er 1,780 MW, og årsproduksjonen i 2006 var på om lag 14,3 TWh elektrisk kraft. Anlegget har to reaktorer som er i operativ drift, og den tredje vil være i full produksjon i 2022.
Bedřich Smetana
Bedřich Smetana (født 2. mars 1824 i Litomyšl, død 12. mai 1884 i Praha) var en tsjekkisk komponist og musikklærer.
Bertie Wooster
Bertram Wilberforce «Bertie» Wooster er en oppdiktet litterær figur som forteller og en av hovedpersonene i P.G. Wodehouses komiske historier fra engelsk overklasseliv i de første tiårene av 1900-tallet.
Olkiluoto kjernekraftverk
Anlegget har et partnerkraftverk i Russland – Kola kjernekraftverk.
Bertie Wooster
Bakgrunn
Wooster er en styrtrik, ung dagdriver i London. Han er utdannet ved Eton og Oxford, men viser få tegn på intellektuelle evner. Han har ingen nevneverdige interesser utenom veddemål, selskapsliv og practical jokes, og få bekymringer utenom sin tante Agatha.
Bedřich Smetana
Av politiske årsaker forlot Smetana Praha i 1856, og slo seg ned i Göteborg i Sverige. Der virket han som musikklærer og dirigent. I 1861 vendte han tilbake til Praha, og i 1863 åpnet han nok en musikkskole, denne var viet arbeidet for utbredelse av tsjekkisk musikk. I denne perioden var han svært aktiv, og hadde en rekke oppdrag som dirigent, musikkritiker og ikke minst som pådriver i en rekke foreninger og institusjoner som arbeidet med nasjonalromantisk musikk.
Bertie Wooster
Bakgrunn
Agatha Gregson er Berties nærmeste slektning, med svært lave tanker om hans karakter og åndsevner, og stadige planer om å få ham gift med en fast og handlekraftig pike eller skaffe ham en jobb.
Andre varige kilder til bekymring er skolekameraten «Bingo» Little (med sin hang til å forelske seg i tilfeldige kvinner), Berties fettere, tvillingene Claude og Eustace (silkeramp av verste sort), og venner og venninner som «Tuppy» Glossop og Bobbie Wickham (som elsker å spille Bertie grove puss).
Bedřich Smetana
Smetana var syk av syfilis. I 1874 hadde sykdommen gjort ham døv, og han trakk seg unna offentligheten. Til tross for dette fortsatte han å komponere, og Má vlast (Mitt land) ble skrevet hovedsakelig etter dette. Han skrev også en strykekvartett, Z mého života (Fra mitt liv), som er et selvbiografisk verk hvor man kan høre hvordan komponisten var plaget av tinnitus.
Bertie Wooster
Bakgrunn
Fortellingenes virkelige hovedperson er Woosters tjener, Reginald Jeeves. Jeeves er sin arbeidsgiver fullstendig overlegen på alle områder, og klarer alltid å befri Bertie og hans venner fra de absurde situasjonene de rutinemessig roter seg opp i. Han har imidlertid som regel sin egen agenda, og løsningene fører ofte til at Wooster blameres offentlig eller må oppgi ett av sine smakløse yndlingsklesplagg.
Bedřich Smetana
Etter hvert ble han sinnssyk, og kort tid før sin død ble han lagt inn på mentalsykehuset hvor han døde 12. mai 1884. Han er gravlagt på Vyšehrad gravlund i Praha.
Smetanas arbeider omfatter blant annet åtte operaer hvor mest kjente er Den solgte brud. Syklusen Má vlast består av seks symfoniske dikt, hvorav den ene, Vltava (bedre kjent som Moldau) er kanonisk. Musikken har gjerne preg av tsjekkiske danserytmer, og melodiene kan ha preg av folkemusikk. Han har hatt stor påvirkning på Antonín Dvořák, som også i stor grad har brukt tsjekkiske temaer i sine arbeider.
Bertie Wooster
Bakgrunn
Wooster ble framstilt av skuespilleren Hugh Laurie i den britiske TV-serien Jeeves and Wooster som ble produsert fra 1990 til 1993.
De aller beste «live»
De aller beste «live» er et konsertalbum utgitt av Scandinavia i 2001.
Xylotrupes solidipes
Xylotrupes solidipes er en bille som hører til gruppen hornbiller (Dynastinae) i gruppen skarabider (Scarabaeoidea).
Systematisk plassering
Arten bør trolig plasseres i slekten Dipelicus, gjerne som et synonym for Dipelicus daedalus.
Diskotek
Et diskotek er et underholdningsetablissement eller en nattklubb med innspilt musikk som blir avspilt av en DJ (deejay eller discjockey) istedenfor et live band. Ordet stammer opprinnelig fra fransk discothèque (en type nattklubb). discothèque er et teleskopord dannet rundt 1941 av disc og bibliothèque av La Discothèque som den gang lå på Rue de la Huchette i Paris (Jones og Kantonen, 1999). Før dette hadde de fleste offentlige lokaler med betalt underholdning benyttet levende musikk.
I dag er ordet diskotek som oftest synonymt med nattklubb eller ungdomsdiskotek. Begrepet «disco» ble først tatt i bruk i USA på sekstitallet som en forkortelse for discothèque, et sted hvor man spiller «discomusikk».
Røkke nedre
Røkke nedre (gnr. 61/1) er en gård i bygda Skatval i Stjørdal kommune i Trøndelag. Den tilhører grenda Røkke, og er en av de yngre av disse gårdene. Gårdens registrerte areal var 233 dekar i 1995, hvorav 125 dekar var å regne som dyrket mark. Produksjonen av melk og kjøtt opphørte i 1984, slik at dagens driftsform er basert på poteter, korn og svineoppdrett. Driftsbygningen (med fjøs) ble oppført i 1964, og senere ombygd i 1984 og 1998. Våningshuset ble oppført i 1973, og kårboligen i 1984. Potetlageret på gården ble bygd i 1982, og senere påbygd i 1992.
Industrivern
Industrivern er bedrifters egen beredskap som raskt kan settes inn i førsteinnsats mot uønskede hendelser på den enkelte bedrift. Industrivern er et lovpålagt krav om egenbeskyttelse, i sivilbeskyttelsesloven § 23. Industrivernet skal raskt kunne håndtere branntilløp, personskader og lekkasjer av gass og farlige kjemikalier alene inntil nød- og beredskapsetatene er på plass og så i samarbeid med disse.
Røkke nedre
Brukere
Kristian Magnusen Røkke giftet seg med Klara Margrete Markatrø (f. 1901), og tok over Røkke nedre i 1923 (Johan Magnus døde i 1945). De fikk barna Magne (f. 1921), Karl (f. 1923), Malmfrid (f. 1925) og Normann (f. 1926). Normann Røkke giftet seg med Gunvor Kjørsvik (f. 1930) fra Fræna og bosatte seg i Molde. De fikk barna Kirsten Janne Røkke (f. 1954), Kjell Inge Røkke (f. 1958) og Tor Kristian Røkke (f. 1966).
Odelsgutten Magne giftet seg med Solveig Vifstad (f. 1924), og tok over gården i 1953. Deres eldste sønn, Knut (f. 1950), giftet seg med Målfrid Flønes (f. 1954), og tok over gården i 1984. De avsluttet kjøtt- og melkeproduksjon og har drevet med korn og poteter ved siden av svineavl.
Industrivern
Organisering
Industriverntiltak er organisert under Næringslivets sikkerhetsorganisasjon (NSO), som fører tilsyn med industrivernpliktige virksomheter.
Åfjord kirke
Åfjord kirke ligger ved Åfjord prestegård, rundt 700 meter nord for Årnes i sentrum av Åfjord i Trøndelag og er en stor trekirke med rom for drøyt 400 personer. Da kirken var nybygd hadde den plass til om lag 650 personer, inklusive alle galleriene.
Industrivern
Organisering
Virksomheter med potensial for hendelser med alvorlige konsekvenser krever forsterket industrivern. I praksis vil dette bety egen stab og for eksempel egne sanitets-, orden og sikrings- og brannvern/røykdykker-lag.
Beavis and Butt-Head
Beavis and Butt-Head er en amerikansk animert komiserie som gikk på MTV fra 1993 til 1997. Serien handler om de to amerikanske tenåringsguttene Beavis og Butt-Head som har som hovedbeskjeftigelse å se på heavyrock-video på MTV. Serien ble skapt av Mike Judge. Den har mange musikalske innslag i form av musikkvideoer, da fortrinnsvis Heavy Metal.
Industrivern
Bistandsplikt
Industrivernpliktige virksomheter plikter etter anmodning å yte bistand til annen virksomhet og nød- og beredskapsetatene.
Beavis and Butt-Head
Serien oppnådde kultstatus blant tenåringer som identifiserte seg med antiheltene Beavis og Butt-Head. I hver episode gjorde de narr av minst én musikkvideo – til tross for at serien ble sendt på musikkvideokanalen over alle. Serien ble en av MTVs store suksesser på 1990-tallet, og var til tider omstridt, blant annet i USA der den beskyldt for å ha gitt ungdom inspirasjon til kriminalitet.
Den ble sendt på NRK på fredager fra høsten 1994 til slutten av 1990-årene.
Åfjord kirke
Altertavlen, som viser Jesus på korset, er malt av infanterikaptein Harald Lassen, bror av Kristoffer Andreas Lassen, som var sogneprest i Åfjord fra 1847 til 1862.
Beavis and Butt-Head
Om serien
Karrakterne Beavis og Butt-Head ble skapt av Mike Judge og har sitt utspring i de to animerte kortfilmene Frog Baseball og Peace, Love & Understanding fra 1992.
I 1996 kom filmen Beavis and Butt-Head Do America, som til tross for god mottakelse ble nominert til to Razzie Awards. I 2008 var snakk om å lage en ny film der Mike Judge ønsker å byttet ut tegnefigurene med virkelige karakterer. Det er usikker om dette prosjektet vi bli gjennomført.
Palle alene i verden (film)
Palle alene i verden er en dansk fantasyfilm for barn fra 1949 regissert av Astrid Henning-Jensen. Filmen bygger på billedboken med samme navn skrevet av Jens Sigsgaard. Rollen som Pelle ble spilt av Lars Henning-Jensen og moren av Lily Broberg.
Panhard VBL
VBL eller Véhicule Blindé Léger (fransk: Lett Pansret Kjøretøy) er et fransk amfibisk pansret oppklaringskjøretøy med firehjulstrekk, produsert av Panhard.
Industrivern
Historie
30. september 1938 sendte tilbød Norges Industriforbund organisasjonsmessig bistand til bedriftenes egenbeskyttelse. Organisasjonen Industrivernet ble opprettet i 1948, og skiftet i 1997 navn til Næringslivets sikkerhetsorganisasjon.
Industrivernets oppgaver var å organisere og kontrollere egenbeskyttelse av liv, helse og materielle verdier ved norske industribedrifter. Fra 1953 var disse funksjonene hjemlet i sivilforsvarsloven, hvor industrivernpliktige bedrifter ble pålagt å organisere, utstyre, lære opp og øve et industrivern. Funksjonen industrivern er etter dette definert som en del av Norges totalforsvar.
I 1997 ble Industrivernet slått sammen med Næringslivets Sikkerhetsråd til Næringslivets sikkerhetsorganisasjon.
Palle alene i verden (film)
Filmen vant en pris for beste kortfilm under Filmfestivalen i Cannes, men filmen hadde først premiere i Danmark i 1954. I 2006 ble filmen tatt opp i den danske kulturkanonens «barnekanon».
Sigrun Okkenhaug
Sigrun Okkenhaug (født 10. september 1889 i Levanger, død 30. august 1939) var en norsk barnebokforfatter fra Levanger, mest kjent for utviklingsromanen Helga (1925). Hun var også mor til komponisten Paul Okkenhaug.
Palle alene i verden (film)
Filmen handler om Palle som våkner opp og ser at han er helt alene i verden. Han går ute, inn i en bank og i en godtebutikk og han kjører trikk.
Sigrun Okkenhaug
Hun var datter av læreren og lokalhistorikeren Arne Vestrum. Etter å ha gått på Sund folkehøgskole giftet hun seg 18 år gammel med gårdbrukeren Fredrik Okkenhaug fra Frol. Paret fikk 11 barn, hvorav 10 vokste opp. Ved siden av gårdsarbeidet engasjerte hun seg i sanitetsforening, mållag, fattigkommisjon og ungdomslag. Ved stortingsvalget i 1936 sto hun på Venstres liste i Nord-Trøndelag.
Norgesmesterskapet i boksing 2011
Norgesmesterskapet i boksing 2011 ble arrangert 1.–3. april i Trondheim.
Sigrun Okkenhaug
Hun debuterte som forfatter med Vesle Gunnar og dei andre i 1919; boka inneholdt fortellinger og noveller som tidligere hadde vært trykt i blad som Norsk Barneblad og Magne. Et gjennomgående tema er elendighet i husmannsfamilier. Også Born (1921) består av slike små fortellinger, mens Lauvfall (1920) var noveller for voksne.
Norgesmesterskapet i boksing 2011
Kongepokalene ble vunnet av Ingrid Egner og Alexander Jacobsen. Forbundspokalene ble vunnet av Marielle Hansen og Alexander Ulnes Hagen.
Sigrun Okkenhaug
Utviklingsromanen Helga (1925) fikk oppfølgerne Ut i verda (1926) og I vika (1928). Hovedpersonen Helga er «en positiv helt» som 14 år gammel tar ansvar for småsøsknene etter at moren dør.
Sosial nød, alkoholmisbruk og sjukdom er vanlige tema i forfatterskapet. I Desideria får avløysing (1938) handler det om tuberkulose, mens voksenromanen Den vene skåla (1935) drøfter abort og voksennovellene i Merket (1938) «tematiserer dei svartaste sidene ved menneskelivet, mellom anna incest, sosialt avvik, skuldkjensle, sinnssjukdom og fordommar».
Hun skrev også hørespillet Da hun gikk (1939)
Øst-Timors riksvåpen
Øst-Timors riksvåpen ble vedtatt 18. januar 2007 ved lov 02/2007. Riksvåpenet er basert på et design først bruk under landets unilaterale uavhengighetserklæring 28. november 1975. Mottoet i riksvåpenet er portugisisk «Unidade, Acção, Progresso» og betyr «Enhet, handling, fremgang».
B-VM i håndball for kvinner 1977
B-VM i håndball for kvinner 1977 ble arrangert i Vest-Tyskland i 1977.
Norgesmesterskapet i fotball for gutter 16 år 2019
Norgesmesterskapet i fotball for gutter 16 år 2019 (Telenor Cup 2019) ble arrangert fra august til november 2019.
Vålerenga slo Kristiansund BK 4-0 i sin semifinale, og Viking slo Sarpsborg 08 3-2 i sin semifinale.
Cupfinalen ble arrangert 22. november 2019, på Telenor Arena. Vålerenga vant der 2-1 over Viking, og Vålerengas mål ble scoret av Thomas Knutsen (straffe) og Josias Furaha. Simen Kvia-Egeskog scoret Vikings mål, og alle målene kom i 2. omgang.
Castelnau-demningen
Castelnau-demningen er en demning med vannkraftverk i Frankrike. Den demmer opp øvre Lot, en stor bielv til Garonne. Anlegget ligger langt øst i departementet Aveyron i den sørlig-sentrale delen av landet, region Midi-Pyrénées.
Operatør er Electricite de France (EDF).
Stavangerske Adressecontoirs Efterretninger
Stavangerske Adresse Contoirs Efterretninger var en adresseavis. Det var den første avisen i Stavanger. Den kom trolig ut bare i 1769 og 1770, og var en håndskrevet ukeavis. Avisa brakte kunngjøringer og annonser, men hadde ikke privilegium til å bringe nyheter. Den hadde likevel med en del aktuelle saker fra byen.
Ett eksemplar, nummer 14 fra 5. april 1770, er bevart i Riksarkivet. Den er på fire sider med overskriften "Notice fra Addr. Cont. i Stav: " på første side. Selv om andre utgaver ikke er bevart, kjenner vi noe av det som ble skrevet fra omtalene i De bergenske Adressecontoirs-Efterretninger i 1769 og 1770.
Hhohho
Hhohho er et av fire distrikter i Eswatini. Det ligger nord i landet og grenser til Lubombo i sørøst og Manzini i sørvest. Administrasjonsenteret Mbabane er også landets hovedstad.
To rustne herrer
To rustne herrer er et musikkalbum med Jonas Fjeld og Ole Paus, utgitt i 1996. Dette er duoens debutalbum.
Sporliste
Alle låter er skrevet av Jonas Fjeld og Ole Paus.
Bønsmoen skole
Bønsmoen skole er en barneskole på Råholt i Eidsvoll kommune, Akershus. Skolen er under total rehabilitering. Første del av skolen vil være ferdig til skolestart 2008.
Rehabiliteringen
Skolen bruker de gamle lokalene til Råholt ungdomsskole lokalene blir totalt renovert og har et budsjett på ca. 85 millioner kroner. Det legges opp til etappevis utbygging slik at avdeling for avdeling blir tatt i bruk. Rehabiliteringen er beregnet ferdig i 2013
Florența Mihai
Florența Mihai (IPA:[floˈre̯nt͡sa miˈhaj]; født 2. september 1955 i București, død 14. oktober 2015 samme sted) var en tennisspiller fra Romania.
Hun var i to Grand Slam-finaler, begge i 1977 i French Open. Hun tapte singlefinalen mot Mima Jaušovec fra Jugoslavia. I mixeddoublefinalen tapte hun sammen med Ivan Molina til John McEnroe og Mary Carillo med 7-6, 6-3.
Ved Sommeruniversiaden 1979 i Mexico vant hun doubleturneringen sammen med Virginia Ruzici.
Etter at hun la opp ble hun trener: hun var 14 år ikke-spillende landslagskaptein for Romanias kvinnelandslag. Deretter hadde hun flere stillinger innen det rumenske tennisforbundet, blant annet som formannens rådgiver.
Hun døde av kreft.
Ric O’Barry
Richard (Ric) O'Barry (født 14. oktober 1939 i Florida, USA ) er en amerikansk dyrevernaktivist som jobber for å stanse fangenskap, mishandling og drap på delfiner. Ric O'Barry jobbet som ung med å fange og trene delfiner. Han fanget og trente alle delfinene som ble brukt i TV-suksessen Flipper på 1960-tallet, og i denne perioden var han verdens mest kjente delfintrener. Ifølge O'Barry endret synet hans på delfiner i fangenskap seg ved å arbeide med dem, da han lærte mer og mer om delfinenes egenskaper, intelligens og lidelser i fangenskap. En av delfinene han jobbet med i årevis på Flipper, Kathy, skal en dag i 1970 ha svømt rett bort til O'Barry, tatt et siste åndedrag, for så å bevisst slutte å puste. Episoden med Kathys «selvmord» skal ha vært det som fikk Ric O'Barry til å endre holdninger og gå mot bransjen han hadde hjulpet til å etablere, og har siden brukt mye tid på å studere delfiner og kjempe mot fangenskap og unødvendige drap på delfiner.
Ric O'Barrys mål er å avsløre mishandling av delfiner, og informere verden om delfiners lidelser i fangenskap, og årsakene til disse. Mye av pengene som er med å finansiere drapene på delfiner kommer fra turistattraksjoner i akvarium i vesten, da en «fin delfin» kan selges for 150 000 amerikanske dollar. I filmen omtaler han publikums feilaktige syn på delfiner i akvarium som søte og glade dyr på denne måten: «Delfinens smil er naturens største bedrag. Det skaper illusjonen av at de alltid er glade». Ric O'Barry er også med på å kjempe mot øvrig kommersiell hvalfangst. Hans kamp for delfinene har resultert i stiftelsen av Dolphin Project på Jordens dag i 1970 (like etter Kathys død), og samarbeidet Save Japan Dolphins med non-profit-organisasjonen Earth Island Institute.
Ric O'Barry ble i 2010 inkludert i talkshow-verten Oprah Winfreys liste over mennesker som hadde gjort sterkt inntrykk.
Dokumentarfilmer
I 1991 ble han intervjuet i dokumentarfilmen Dolphins: Minds in the Water, en dokumentarfilm som viser at delfiner er høyt utviklet, er svært intelligente og har sosiale bånd til hverandre.
På 2000-tallet gikk han sammen med en gruppe filmskapere og lagde dokumentarfilmen The Cove hvor de dokumentarer masseslakt av delfiner i en bukt i Taiji Japan. Filmen ble utgitt i 2009 og ble belønnet med Oscar for beste dokumentarfilm.
I 2010 sendte Animal Planet dokumentarserien Blood Dolphins på tre episoder hvor Ric O'Barry og hans sønn Lincoln på nytt besøker Taiji i Japan for å finne ut om det har skjedd noen endringer etter medieoppmerksomheten The Cove fikk, i tillegg til å besøke delfinfangere på Salomonøyene for å jobbe med delfinsituasjonen der.
Nepagyrtes
Nepagyrtes er en slekt av biller som tilhører den artsrike underfamilien Lamiinae i familien trebukker (Cerambycidae). Slekten omfatter bare én kjent art.
Utseende
En middelsstor, avlang, blank, mørkbrunlig trebukk. Antennene er tynne og lengre enn kroppen. Pronotum er tønneformet, dekkvingene jevnbrede. Dekkvingene har noen lange, oppstående, mørke hår.
Levevis
Larvene lever inne i død ved, gjerne små kvister av løvtrær. De kan også finnes inne i store urter, for eksempel arter av vortemelk-slekten. Disse artene er ikke spesialiserte og en art kan ofte utnytte flere ulike vertsplanter.
Utbredelse
Slekten er utbredt i Brasil.
Den hellige allianse
Den hellige allianse var en allianse som ble inngått mellom Russland, Østerrike og Preussen i 1815 på initiativ av tsar Aleksander I av Russland. Allianseavtalen ble undertegnet av de tre makter i Paris den 26. september 1815. Formålet var å stå vakt om freden og den kristne verden, derav alliansens navn. Alliansen kom i stand selv om de tre landene var i det overveiende av forskjellige kristne konfesjonelle preferanser: Russisk-ortodoks (Russland), katolsk (Østerrike) og luthersk (Preussen).
'''Grunnleggelseserklæringen for Den hellige allianse, av 26. september 1815'''
De aller fleste av Europas land tilsluttet seg etter innbydelse i 1816 til alliansen. Frankrike tiltrådte alliansen i 1818.
Den ble et politisk maktredskap i de årtier som fulgte etter Wienerkongressen. Den østerrikske utenriksminister Fyrst Metternich benyttet alliansen til å beskytte den bestående samfunnsorden og slå ned ethvert forsøk på revolusjon. Alliansen forsøkte å beskytte seg mot tendenserne fra den franske revolusjon, og den var imot demokrati, revolution og sekularisme. Med unntak av England, Pavestolen (Kirkestaten - for paven var overbevist om at alliansen bare var et forsøk fra tsaren om å styre folkene teokratisk) og Det osmanske rike støttet alle øvrige stater i Europa alliansen. Det var en konservativ bevegelse som ønsket å bevare freden i Europa – innenfor de enkelte lands egne politiske rammer.
Etter tsar Alexanders død i 1825 mistet alliansen sin betydning og gikk i praksis i oppløsning.
Hase (elv)
Vannskillet Weser-Ems
Etter om lag 15 kilometer nær Gesmold (om lag 6 kilometer vest for Melle) deler Hase seg i to grener, som havner på hver sin side av vannskillet mellom Ems og Weser:
Boesdal kalkbrudd
I Boesdal kalkbrudd har det blitt gravet kalk siden 1914, noe som jordbrukskalk, annet brent til mørtel.
Kalkbruddet ble nedlagt på slutten av 1970-tallet og eies av Stevns kommune. Det fungerer som rekreasjonsområde for blant annet picnic, laiv og konserter. Kalkbruddet er en del av Stevns Klint Trampesti.
Kozloduy kjernekraftverk
Kozloduy kjernekraftverk er et kjernekraftverk som produserer elektrisk ved byen Kosloduy ved Donau i nordvestlige Bulgaria, 200 km nord for Sofia. Byggestart var i 1970, og den første reaktoren ble satt i kommersiell drift i 1974. Installert maksimal effekt i to moderniserte sovjetiske trykkvannsreaktorer (PWR) er 2 000 MW, mens fire reaktorer på tilsammen 1 760 MW er lagt ned. Årsproduksjonen i 2006 var på om lag 11,96 TWh elektrisk kraft.
Presbyterianisme
Presbyterianisme (fra gresk πρεσβύτερος, «eldre») er en form av protestantisk kristendom såvel som en form for kirkestyre (hvor lederne er valgte eldre, ikke f.eks. biskoper). Grunnlaget for denne retningen er de fem solaer (fra latin sola, «kun»): Skriften, troen, Jesus Kristus, nåde og Guds ære. Den praktiseres av mange protestantiske kirker som historisk fulgte Jean Calvins lære (reformerte kirker).
Kozloduy kjernekraftverk
Anlegget har to reaktorer som er i operativ drift og fire som er nedlagt. Anlegget har et partnerkraftverk i Russland – Kola kjernekraftverk – som også er partnerkraftverk med finske Lovisa kjernekraftverk.
Anlegget kunne med seks reaktorer i drift ha dekket anslagsvis 40 % av Bulgarias kraftbehov. For å øke kraftproduksjonen etter stenging av reaktorer ved Kozloduy vedtok regjeringen i Bulgaria i 2005 å ta opp igjen byggingen av Belene kjernekraftverk.
Presbyterianisme
Presbyterianisme har røtter tilbake til den skotske reformasjonen, særlig under John Knox. Det er mange uavhengige presbyterianske kirker i verden, både av geografiske og doktrinære grunner. Teologisk vektlegger presbyterianerne Guds allmektighet i alle ting, også frelse, høy aktelse for Skriften og nødvendigheten av personlig omvendelse gjennom troen på Jesus Kristus.
Den europeiske unions rammeprogram
EUs rammeprogrammer for forskning og teknologisk utvikling, også kalt rammeprogrammer eller forkortet FP (Frame Program) er EU-finansierte forskningsprogrammer for å støtte og oppfordre til forskning i Europa, eller mer spesifikt det europeiske forskningsområdet (European Research Area – ERA).
Arbeidet med å lede europeisk forskningspolitikk og gjennomføring av europeiske forskningsprogrammer er i første omgang et juridisk og politisk forpliktelse som følge av Amsterdamtraktaten. Denne traktaten har et eget kapittel om forskning og teknologisk utvikling (RTD – Research and Technological Development).
Schenti
Schenti, shendyt eller shendoh var et kort eller nesten knelangt, svøpt lendeklede eller ettersittende skjørt som ble båret av særlig menn i Det gamle Egypt. Hoftekledet ble laget av et tynt, firkantet stykke vevd lintøy. Plagget forekom i litt ulike varianter, men ble vanligvis viklet flere ganger rundt midjen med to ender i kryss foran og festet til et knyttet belte. Etterhvert ble skjørtet lengre og flere kunne bæres over hverandre. Kongelige og andre med høy sosial rang kunne bære helt eller delvis plisserte lendekleder, også med avstivet, pyramideformet frontstykke eller forkle, og dekorert med fargerike anheng foran. Ulike typer lendeskjørt var dominerende inntil kalasiris, en type kjortel, tunika eller sid, ettersittende kjole som ble båret av både menn og kvinner, ble vanlig omkring 1500 f.Kr. etter påvirkning østfra.
Videre utvikling og andre plagg
De fleste egyptere var barhodet, selv om mange også brukte klafter, egyptiske hodekleder, eller var glattbarbert med tunge, svarte parykker. Høye embetsmenn og kongeligheter kunne i tillegg være pyntet med breie, fargerike skulderkrager og annet. Bare prester og konger bar sandaler av papyrus. Resten gikk barbeint. Kvinnene bar lange, slanke, ettersittende skjørt fra anklene opp til brystet under armhulene og festet med skulderbånd. Etterhvert kom lette, sløraktige kapper knyttet på brystet.
Meike Schmelzer
Meike Schmelzer (født 19. juli 1993 i Wiesbaden) er en tysk håndballspiller, som spiller for den tyske klubben og det tyske kvinnelandslaget.
Golinhac-demningen
Golinhac-demningen er en demning med vannkraftverk i Frankrike. Den demmer opp øvre Lot, en stor bielv til Garonne. Anlegget ligger langt øst i departementet Aveyron i den sørlig-sentrale delen av landet, region Midi-Pyrénées.
Portalen (sesong 4)
Portalen (originaltittel: Primeval), er et britisk science fiction TV-program produsert for ITV av Impossible Pictures. Serien er skapt av Adrian Hodges og Tim Haines, som tidligere laget «Walking with...»-seriene. Portalen følger et team av fem forskere som har fått i oppdrag å undersøke forekomsten av såkalte avvik i Storbritannia hvor forhistoriske og futuristiske skapninger går gjennom til nåtiden.
Golinhac-demningen
Operatør er Electricite de France (EDF).
Portalen (sesong 4)
Sesong 4 premierte på ITV i Storbritannia 1. januar 2011.
Episode 1
Etter et år fanget i kritt-perioden finner Abby og Connor endelig et avvik som leder tiltilbake til nåtiden, men de blir fulgt av en spinosaurus, den største kjente kjøttetende dinosaur som noensinne har levd, til og med større enn tyrannosaurus rex. Vi blir også kjent med nye karakterer fra avvikssenteret, som Matt Anderson og Philip Burton.
Episode 2
Connor og hans gamle venn Duncan fra sesong 1 sporer en kasprosuchus, også kalt villsvinkrokodille, og finner bevis for et ferskt mord. Abby og Connor får sine plasser på teamet tilbake denne episoden.
Episode 3
Tre mennesker fra 19. århundre kommer gjennom avviket, fulgt av dødelige «Tree Creepers», trelevende raptorlignende dyr. To av de tidsreisende er Emily, som får hjelp av Matt Anderson og Ethan, som er en stor seriemorder fra den tiden.
Episode 4
Dusinvis av giftige therocephaliaer stirrer i en skolekorridor, og en skoleklasse blir til et blodbad da en lærer og en student blir drept. Connor og noen elever bruker kjemisk krigføring å drepe skapningene. På avvikssenteret blir Abbys menasjeri truet, og Emily blir kidnappet av Ethan.
Episode 5
Connor og Abby blir sendt til en kystlandsby, der de oppdager en panserpadde. De må få den tilbake til sitt hjem, mens Matt følger Emily til en kirkegård, der Ethan tok henne og forlot henne bundet og kneblet inne i en kiste. Matt redder Emily, men Ethan rømmer.
Episode 6
En flokk av hayenodoner går gjennom et avvik ned i en vinkjeller der Jenny Lewis skal gifte seg.
Episode 7
Et par avvik oppstår i et fengsel, der rovfuglen titanis kommer gjennom for å angripe, og sammen med fuglen kommer også Danny Quinn. Han møter Ethan og innser at han er hans bror som han trodde ble drept for 14 år siden. Matt avslører at han er fra fremtiden, Emily kommer seg tilbake til 19-hundretallet og Danny informerer teamet om at Helen Cutter var involvert med Philip Burton, og følger da Ethan tilbake til pliocen. Connor oppdager at avvikene blir mer og mer tilfeldig, noe som gjør at de blir mer og mer farlig.
Eksterne lenker
List of Primeval episodes