cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Jesus Kristus
Familie
Ifølge E. P. Sanders er fødselsberetningene i Matteus- og Lukasevangeliet det tydeligste eksempel på oppfinnelse i evangeliefortellingene om Jesu liv. Begge beretninger forteller at Jesus ble født i Betlehem, i tråd med jødisk frelseshistorie, og at begge sier han vokste opp i Nasaret. Sanders påpeker derimot at de to evangeliene gir totalt forskjellige og uforenlige forklaringer på hvordan dette skjedde. Lukasevangeliets beretning om en folketelling der alle vendte hjem til sine anesteder er ikke troverdig; Matteusevangeliets beretning er mer sannsynlig, men fortellingen leser som om den var oppfunnet for å identifisere Jesus som en ny Moses, og historikeren Josefus skriver om Herodes den stores brutalitet uten å noensinne nevne at han massakrerte unggutter.
Sanders sier at Jesu slektslinjer ikke baseres på historisk informasjon men på forfatternes ønske om å vise at Jesus var den universelle jødiske frelser. Uansett så avløste doktrinen om Jesu jomfrufødsel den tidligere tradisjonen om at han nedstammet fra David gjennom Jesus, så fort den var blitt etablert. Lukasevangeliet forteller at Jesus var blodsslektning av døperen Johannes, men forskere anser generelt denne koblingen som en oppfinnelse.
Dåp
De fleste moderne forskere anser Jesu dåp som et definitivt historisk faktum, sammen med hans korsfestelse. Teologen James D. G. Dunn fastslår at «de krever nærmest universell anerkjennelse» og «rangerer så høyt på 'nesten umulig å betvile eller benekte'-skalaen av historiske faktum» at de ofte utgjør startpunktene for studien om den historiske Jesus. Forskere anfører forlegenhetskriteriet, og sier med dette at de tidligkristne ikke ville ha oppfunnet en dåp som kunne tyde på at Jesus begikk synder og ønsket forlatelse. Ifølge Theissen og Merz var Jesus inspirert av døperen Johannes, og overtok flere deler av sin lære fra ham.
Gjerning i Galilea
De fleste forskere fastholder at Jesus bodde i Galilea og Judea, og ikke preket eller studerte annensteds. De enes om at Jesus stred med jødiske myndigheter om temaet Gud, utførte noen helbredelser, lærte i lignelser, og samlet følgere. Jesu jødiske kritikere anså hans prestegjerning som skandaløs fordi han feiret med syndere, fraterniserte med kvinner, og tillot sine følgere å plukke aks på sabbaten. Ifølge Sanders er det ikke sannsynlig at uenighetene rundt tolkningen av Moseloven og Sabbaten ville føre til at jødiske myndigheter ville se Jesus drept.
Ifølge Ehrman lærte Jesus at det kommende riket var alles riktige fokus, og ikke noe i dette liv. Han lærte andre om jødisk lov, søkte dens sanne mening, noen ganger i opposisjon til andre tradisjoner. Jesus plasserte kjærlighet i sentrum av Loven, og at å følge Loven var en apokalyptisk nødvendighet. Hans etiske lære gav rop om tilgivelse, ikke å dømme andre, å elske dine fiender og vise omtanke for de fattige. Funk og Hoover at typisk Jesus var paradoksale eller overraskende vendinger, som å råde en som å hadde blitt slått på kinnet om å vende det andre kinnet til for også å slås (Luke 6:29).
Evangeliene fremstiller Jesu lære i veldefinerte økter, som Matteusevangeliets bergpreken, eller Lukas' parallelle slettepreken. Ifølge Gerd Theissen og Annette Merz inneholder disse læreøktene ekte lære fra Jesus, men at omgivelsene ble oppfunnet av de respektive evangelistene for å gi en ramme til læren, som opprinnelig hadde blitt nedskrevet uten kontekst. Selv om Jesu mirakler passer inn i den sosiale konteksten til antikken definerte han dem annerledes. For det første tilla han dem til de helbrededes tro; for det andre knyttet han dem til en endetidsprofeti.
Jesus valgte ut tolv disipler (de «tolv»), tydeligvis som et apokalyptisk budskap. Alle tre synoptiske evangelier nevner de tolv, selv om navnene på Lukasevangeliets liste varierer med de i Markus- og Matteusevangeliet, noe som tyder på at de kristne ikke var sikre på hvem alle disiplene var. De tolv disiplene kan ha representert de tolv opprinnelige israelske stammer, som skulle gjenoppstå så fort Guds styre ble innført. Disiplene var angivelig ment å være lederne for stammene i det kommende Rike (Matthew 19:28, Luke 22:30). Ifølge Bart Ehrman var Jesu løfte om at de tolv ville regjere historisk, fordi de tolv inkluderte Judas Iskariot. Etter Ehrmans syn ville ingen kristne ha oppfunnet et utsagn fra Jesus der han lovet lederskap til disippelen som forrådte ham. I Markusevangeliet spiller disiplene knapt noen rolle utenom en negativ rolle. Selv om andre ofte svarer Jesus med fullstendig tro er hans disipler forbløffet og tvilende. De tjener en rolle som et motstykke til Jesus og andre skikkelser. Disiplenes feiler er antageligvis overdrevet i Markusevangeliet, og disiplene gjør en bedre figur i Matteus- og Lukasevangeliet.
Rolle
Jesus lærte om at en apokalyptisk skikkelse, Menneskesønnen, snart ville komme i skyene med stor makt og herlighet for å samle de utvalgte (Mark 13:24–27, Matthew 24:29–31, Luke 21:25–28). Han refererte til seg selv som en «menneskesønn» i den hverdagslige betydningen «person», men forskere vet ikke om han også mente seg selv da han henviste til den himmelske «Menneskesønnen». Apostelen Paulus og andre tidligkristne tolket Menneskesønnen som den gjenoppstandne Jesus.
Tittelen Kristus, eller Messias, tyder på at Jesu følgere anså ham som den salvede etterfølgeren til kong David, som noen jøder forventet skulle redde Israel. Evangeliene refererer til ham som ikke bare en Messias, men i den bestemte formen som selve «Messias-en», eller tilsvarende «Kristus». I tidlig jødedom er ikke denne bestemte formen av tittelen å oppspore, men kun fraser som «hans Messias». Tradisjonen er tvetydig nok til å gi rom for debatt om hvorvidt Jesus definerte sin eskatologiske rolle som Messias'. Den jødiske messianske tradisjonen innbefattet mange forskjellige former, der noen fokuserte på en messiasskikkelse og noen ikke. Basert på den kristne tradisjonen fremmer Gerd Theissen hypotesen at Jesus så seg selv i messianske forstand men ikke gjorde krav på tittelen «Messias». Bart Ehrman argumenterer for at Jesus ikke anså seg selv som Messias, dog i den forstand at han ville være konge i den nye politiske orden Gud ville frembringe, og ikke i den forstand som folk flest i dag knytter til begrepet.
Påsken og korsfestelsen i Jerusalem
Rundt år 30 reiste Jesus og hans følgere fra Galilea til Jerusalem for å overholde påsken. Jesus forårsaket uro i tempelet, som var sentret for jødisk religiøs og sivil autoritet. Sanders assosierer det med Jesu profeti at tempelet ville bli fullstendig revet. Jesus delte et siste måltid med sine disipler, som er opphavet til det kristne sakramentet med brød og vin. Jesu ord nedskrives i de synoptiske evangelier og i Paulus' første brev til korinterne. Forskjellene i beretningene kan ikke fullstendig forenes, og det er umulig å vite hva Jesus hadde til hensikt, men generelt sett virker måltidet å peke på det kommende Rike. Jesus forventet antageligvis å bli drept, og han kan ha håpet at Gud ville intervenere.
Evangeliene forteller at Jesus var forrådt til myndighetene av en disippel, og mange forskere anser denne beretningen som svært troverdig. Han ble henrettet på Pontius Pilatus' befal, den romerske prefekten i Judea. Pilatus anså antageligvis Jesu henvisning til Guds rike som en trussel til romersk autoritet og samarbeidet med tempeleliten for å få Jesus henrettet. Sadukeiske overprester fra tempelet fikk antageligvis Jesus henrettet av politiske årsaker heller enn grunnet hans lære. De kan ha ansett ham som en trussel til stabiliteten, særlig etter han skapte uro ved tempelet. Andre faktorer, som Jesu seierrike inntog til Jerusalem kan ha bidratt til denne avgjørelsen. De fleste forskere anser Jesu korsfestelse som fakta, fordi tidligkristne ikke ville ha oppfunnet deres leders smertefulle død.
Etter korsfestelsen
Etter Jesu død fortalte hans følgere at han steg opp igjen fra de døde, selv om de eksakte detaljer av deres opplevelser er usikre. Noen av de som hevdet å ha sett Jesu oppstandelse avgikk senere med livet for sin tro, noe som tyder på at deres tro antakelig var oppriktig. Ifølge Sanders motstrider evangelieberetningene hverandre, noe som ifølge ham tyder på en konkurranse om å ha hevdet å ha sett ham først i stedet for å tyde på bevisst bedrageri. På den annen side foreslår L. Michael White at inkonsekventheten i evangeliene speiler uenigheter i agendaen til deres ukjente forfattere. Jesu følgere dannet et samfunn i påvente av hans gjenkomst og etableringen av hans rike.
Portrettering av Jesus
Jesus ses som grunnleggeren av, i Sanders' ord, «en fornyelsesbevegelse innen jødedommen.» Et av kriteriene brukt for å skjelne historiske fakta i den «tredje søken» etter den historiske Jesus er troverdighetskriteriet, relativt til Jesu jødiske kontekst og til hans innflytelse på kristendommen. En uenighet i samtidig forskning er hvorvidt Jesus var apokalyptisk. De fleste forskere konkluderer med at han var en apokalyptisk predikant, som døperen Johannes og apostelen Paulus. I kontrast fremmer visse fremtredende nordamerikanske forskere, som Burton Mack og John Dominic Crossan, en ikke-eskatologisk Jesus, en som er mer en kynisk vismann enn en apokalyptisk predikant. I tillegg til å portrettere Jesus som en apokalyptisk profet, en karismatisk helbreder eller en kynisk filosof, portretterer visse forskere ham som den sanne Messias eller en egalitær profet for sosial endring. Attributtene beskrevet i portretteringene overlapper derimot i blant, og forskere som er uenige i noen attributter kan være enige i andre.
Enhetssirkelen
på enhetssirkelen, ikke bare for første kvadrant.
Klaus Schmidt
Klaus Schmidt (født 11. desember 1953 i Feuchtwangen i Bayern, død 20. juli 2014 i Usedom) var en tysk arkeolog fra Berlin som virket ved det Tyske arkeologiske institutt i Istanbul. Han spesialiserte seg innen jordbrukets historie og Midtøstens arkeologi, og oppdaget det tyrkiske funnstedet Göbekli Tepe.
Han gav vesentlige bidrag til Sosial mobiliseringsteori for overgangen til jordbruk, særlig gjennom tolking av funnene i Göbekli Tepe.
Schmidt døde av et hjerteinfarkt den 20. juli 2014 i en alder av 60 år.
Enhetssirkelen
Det indre av enhetssirkelen kalles den åpne enhetsdisken, mens det indre av enhetssirkelen sammen med enhetssirkelen blir kalt den lukkede enhetsdisken.
Man kan også bruke konseptet "distanse" til å definere andre "enhetssirkler", slik som Riemannssirkelen.
Biosofi
Biosofi (av greske bios (liv) og sophia (visdom)) er metodikk som benyttes innen filosofien. En biosofisk metode brukes i studiet av menneskets eksistens ut fra et biologisk perspektiv. I biosofi studeres naturen i mennesket, i motsetning til mennesket i naturen (antroposofi). Altså skal mennesket forstås utfra det man vet om biologi, altså er det empirisk basert.
Enhetssirkelen
I det komplekse plan
Enhetssirkelen kan betraktes som enhets komplekse tall. Dvs. settet av komplekse tall slik at
Jesus Kristus
Språk, etnisitet og utseende
Jesus vokste opp i Galilea og mesteparten av hans forkynnergjerning fant sted der. Språket snakket i Galilea og Judea i det 1. århundre inkluderer jødisk-palestinsk arameisk, hebraisk og gresk, med arameisk som fremherskende. Det er bred enighet om at Jesus for det meste forkynte på arameisk.
Enhetssirkelen
I det komplekse plan
z
Biosofi
Her til lands var Peter Wessel Zapffe opptatt av dette og la det til grunn for sin doktoravhandling, der mennesket antas å underligge fire drivkrefter
Jesus Kristus
Språk, etnisitet og utseende
Moderne forskere er enige i at Jesus var en jøde av det første århundrets Palestina. Ioudaios på nytestamentlig gresk er et begrep som i den samtidige kontekst kunne referere til religionen (jødedom), etnisiteten (av Judea), eller begge. I en anmeldelse av tilstanden til moderne forskning skriver Amy-Jill Levine at hele spørsmålet om etnisitet er «full av vanskelighet», og at «utenom å anerkjenner at 'Jesus var jødisk' tar forskningen sjeldent for seg hva 'jødisk' innebærer».
Det nye testamente gir ingen beskrivelser av Jesu fysiske fremtreden før hans død – den er generelt likegyldig til etnisk utseende og refererer ikke til nevnte personers trekk. Jesus så antageligvis ut som en typisk jøde for sin tid og ville ifølge noen forskere hatt en senete fremtreden grunnet sin asketiske og omreisende livsstil.
Kristusmyteteorien
Kristusmyteteorien er en hypotese om at Jesus fra Nasaret aldri fantes; eller, hvis han gjorde det, hadde han nærmest ingenting å gjøre med kristendommens grunnleggelse og evangelieberetningene. Fortellinger om Jesu fødsel, samt andre viktige hendelser, har så mange mytiske elementer at noen forskere har foreslått at Jesus selv var en myte. Bruno Bauer (1809–1882) lærte om at det første evangeliet var et litteraturverk som skapte historie i stedet for å beskrive den. Ifølge Albert Kalthoff (1850–1906) skapte en folkebevegelse Jesus i møte med jødiske messianske forventninger. Arthur Drews (1865–1935) så Jesus som den konkrete formen av en myte som fantes før kristendommen. Tross argumenter framlagt av forfattere som betviler eksistensen av en historisk Jesus forblir det en sterk konsensus i historisk-kritisk bibelforskning at en historisk Jesus levde i området og tiden nevnt.
Syn på Jesus
Bortsett fra sine egne disipler og følgere avviste jødene på Jesu tid generelt ham som Messias, slik mesteparten av jøder i dag gjør. Kristne teologer, økumeniske konsil, reformatorer og andre har skrevet utstrakt om Jesus over århundrene. Kristne sekter og skismaer har ofte blitt definert av sine beskrivelser av Jesus. Samtidig har manikeister, gnostisister, muslimer, bahaier, og andre funnet fremtredende plasser for Jesus i sine trosretninger. Jesus har også hatt kritikere, både tidligere og nå.
Enhetssirkelen
I det komplekse plan
er på formen
Biosofi
Enkelte av disse drivkreftene ville, ifølge hans pessimistisk motiverte (men, biologisk-empirisk baserte) utledning, lede til tragiske utfall der et individs (eller arts) tidlige fortrinn blir en senere ulempe med undergang som resultat. Biosofien slik fremlagt av Zapffe, kan også spores til biologen Jacob von Uexküll (Estland, 1864-1944).
Jesus Kristus
Kristendommen
Jesus er den sentrale skikkelsen i kristendommen. Selv om kristne syn på Jesus varierer er det mulig å oppsummere nøkkelsyn delt av de store kristne kirkesamfunn, slik fastslått av deres katekistiske eller konfesjonelle tekster. Kristne syn på Jesus avledes fra diverse kilder, inkludert de kanoniske evangelier og nytestamentlige brev som de paulinske brev og johanneiske skrifter. Disse dokumentene lager omriss av nøkkeloverbevisninger holdt av kristne om Jesus, inkludert hans guddommelighet, menneskelighet og jordiske liv, og at han er Kristus og Guds Sønn. Tross deres mange delte overbevisninger enes ikke alle kristne kirkesamfunn om alle doktriner, og både store og små forskjeller angående lærer og trossyn har eksistert gjennom kristendommen i århundrer.
Fylkesvei 452 (Akershus)
Fylkesvei 452 i Akershus gikk mellom Skibakk og kommunegrensen ved Ile i Ullensaker, med arm til Kløfta stasjon. Veiens lengde var 3,4 km.
2019 ble veien del av fylkesvei 1488 og fylkesvei 1452.
Enhetssirkelen
I det komplekse plan
t
Jesus Kristus
Kristendommen
Det nye testamente fastslår at Jesu oppstandelse er grunnlaget for den kristne tro. Kristne mener at gjennom hans oppofrende død og gjenoppstandelse kan mennesker forsones med Gud, og følgelig tilbys frelse og løfte om evig liv. Ved å minne om døperen Johannes' ord dagen etter Jesu dåp refererer disse doktrinene ofte til Jesus som Guds lam, korsfestet for å oppfylle sin rolle som tjener av Gud. Jesus ses dermed som den nye og siste Adam, hvis lydighet kontrasterer Adams ulydighet. Kristne anser Jesus som en rollemodell, hvis gudsfokuserte liv de troende oppfordres til å etterligne.
Biosofi
Annen bruk av begrepet
Biosofi er brukt i den senere tid, om nye retninger innen vitenskapen der kunnskap og tenking genereres ut fra biologiske prosesser. Det kan oppfattes som en del av bioinformatikk.
Enhetssirkelen
I det komplekse plan
Relasjonen utgjør Eulers formel. I kvantemekanikk blir dette kalt fasefaktor. Det kan også defineres som settet av alle komplekse tall som oppfyller
Jesus Kristus
Kristendommen
De fleste kristne mener at Jesus både var menneske og Guds Sønn. Selv om det er teologisk strid angående has natur. Noen tidlige kristne så på Jesus som underlagt Faderen, mens andre anså ham som en del av Faren heller enn en separat person. Kirken løste problemene i en rekke oldtidskonsiler, som etablerte den hellige treenighet, med Jesus både sant menneske og sann Gud. Trinitariske kristne anser generelt sett Jesus som Logos, Guds inkarnasjon og Gud Sønnen, både helt guddommelig og helt menneskelig. Doktrinen om treenighet er ikke universelt akseptert blant kristne. Med den protestantiske reformasjonen begynte kristne som Michael Servetus og socinianere å stille spørsmål ved de eldgamle trosbekjennelsene som hadde fastslått Jesu to naturer. Ikke-trinitariske kristne grupper inkluderer Jesu Kristi kirke av siste dagers hellige, unitarister og Jehovas vitner.
Kristne hedrer ikke bare Jesus selv, men også hans navn. Andakter til Jesu hellige navn har opphav i de tidligste dagene av kristendommen. Disse andaktene og festene eksisterer i både øst- og vestkirken.
Biosofi
Annen bruk av begrepet
Biosofi som begrep er også å finne innen mystisisme.
Bukspyttkjertelkreft
Bukspyttkjertelkreft (Cancer pancreatis) er en kreftform som opptrer som følge av unormal celledeling i bukspyttkjertelcellene, i 90 % av tilfellene i celler som kler gangsystemet i kjertelen, og i halvparten av tilfellene i den delen av kjertelen som ligger omkranset av tolvfingertarmen.
Jesus Kristus
Jødisk
Jødedommen avviser troen på at Jesus var en Gud, eller en mellommann til Gud eller del av en treenighet. Religionen holder ved at Jesus ikke var Messias, og argumenterer for at han hverken oppfylte Tanakhens messianske profetier, ei heller personifiserte Messias' personlige kvalifikasjoner. Jøder hevder at Jesus ikke oppfylte profetiene om å bygge det Tredje tempel, samle jødene tilbake til Israel , frembringe verdensfred , og forene menneskeheten under Israels Gud. Videre, ifølge jødisk tradisjon, var det ingen profeter etter Malaki, som leverte sine profetier i det 5. århundre f.Kr.
Bukspyttkjertelkreft
Kreftformen utgjør i Norge omkring 2,5 og 2,8 % av alle nye krefttilfeller hos henholdsvis kvinner og menn, med omkring 550 nye tilfeller i året. Den opptrer meget sjelden før 35 års alder. Kreft i bukspyttkjertelen kan deles inn i to hovedtyper etter hvor kreften oppstår. Disse er endokrine og eksokrine bukspyttkjertelkreft. Eksokrin bukspyttkjertelkreft oppstår i den delen av bukspyttkjertel som produserer fordøyelsesenzymer. Det finnes i tillegg mange undergrupper av eksokrin bukspyttkjertelkreft, men diagnostiseringen og behandlingen av disse har mye til felles. 85% av krefttypene i bukspyttkjertelen er eksokrine, og ca 95% av disse igjen er adenocarcinomer. Endokrin bukspyttkjertelkreft oppstår i vev som produserer hormoner, og utgjør ca 1% av alle tilfellene.
Jesus Kristus
Jødisk
Jødisk kritikk av Jesus har eksistert lenge. Talmud, forfattet og samlet fra det tredje til det femte århundre, inneholder fortellinger som siden middelalder-tid har vært ansett som krenkende beretninger om Jesus. I en slik historie, henrettes Yeshu HaNozri («Jesus den kristne»), en utuktig frafallen, av et jødisk råd for å spre avgudsdyrkelse og praktisere magi. Størstedelen av samtidige forskere anser at dette materialet gir ingen informasjon om den historiske Jesus. Mishne Tora, et verk om jødisk lov forfattet av Moses Maimonides, hevder at Jesus er en «snublesten» som får «mesteparten av verden til å feile og tjene en annen gud enn Herren».
Bukspyttkjertelkreft
Symptomer
Ufrivillig vekttap, gulsott, smerter, vanligst i øvre del av magen og/eller i ryggen. Smerten kan også ligge som et belte fra magen og rundt til baksiden på ryggen.Smerten kan bli verre om natten, og kan over tid bli svært sterke. Mangel på matlyst, mørk urin, lys avføring, kvalme og oppkast, kraftløshet.
Jesus Kristus
Islamsk
Som en stor skikkelse innen islam anses Jesus (ofte translitterert ʾĪsā) som Guds (Allah) budbringer og som Messias (al-Masih) som ble sent for å lede Israels barn (Bani Isra'il) med nye skrifter, Evangeliet (referert til i islam som Injil). Muslimer anser det nye testamentets evangelier som uautentiske, og mener at Jesu opprinnelige budskap var tapt eller endret og at Muhammed senere kom for å gjenopprette det. Troen på Jesus (og alle andre Guds budbringere) er et krav for å være muslim. Koranen nevner Jesus ved navn 25 ganger – mer enn Muhammed — og vektlegger at Jesus var et dødelig menneske som, lik de andre profetene, hadde blitt guddommelig utvalgt til å spre Guds budskap. Selv om Koranen anerkjenner Jesu jomfrufødsel anses han hverken som inkarnasjonen eller sønn av Gud. Islamske tekster vektlegger en streng oppfatning av monoteisme (tawhid) og forbyr assosiasjonen av partnere med Gud, som ville være avgudsdyrkelse. Som alle profeter i islam anses Jesus som en muslim.
Bukspyttkjertelkreft
Symptomer
Det første symptomet er ofte gulsott, da svulsten ofte klemmer den nederste delen av gallegangen. Når det normale utskillelse av galle til tarmen stopper opp, hoper gallen seg opp i kroppen og forårsaker gulsott. Andre symptomer er allmennsymptomer som vekttap, slapphet og uvelhet. Når svulsten når en viss størrelse forårsaker den smerter dypt inne øverst i magen som stråler ut mot ryggen. Noen får diare et stykke ut i forløpet, etter hvert som kjertelfunksjonene begynner å svikte. Typisk for denne diareen er skummende lys avføring som lukter ubehagelig og som er vanskelig å skylle ned i toalettet.
Jesus Kristus
Islamsk
Koranen beskriver Marias bebudelse (Maryam) av en engel om at hun skal føde Jesus mens hun forblir jomfru. Den kaller jomfrufødselen et under som fant sted ved Guds vilje. Koranen (21:91 og 66:12) hevder at Gud pustet sin ånd inn i Maria mens hun var kysk. Jesus kalles «Guds ånd» fordi han ble født gjennom Åndens handling, men den troen antyder ikke hans pre-eksistens.
Bukspyttkjertelkreft
Symptomer
Et kirurgisk inngrep for å fjerne bukspyttkjertelkreft er et omfattende inngrep, som normalt omfatter fjerning av hele eller deler av kjertelen, tolvfingertarmen og ofte også deler av magesekken. På grunn av omfanget av operasjonen, og nærheten til hovedarterien til tynntarmen, er det nokså ofte umulig å fjerne svulsten kirurgisk.
Norman Taurog
Norman Taurog (født 23. februar 1899 i Chicago, Illinois, USA, død 7. april 1981 i Rancho Mirage, California) var en amerikansk regissør.
Han vant i 1930/1931 en Oscar for beste regi med filmen Skippy. Han har fått en stjerne på Hollywood Walk of Fame.
Bukspyttkjertelkreft
Symptomer
Dersom svulsten ikke kan fjernes kirurgisk kan man i første omgang gjøre et mindre inngrep som bøter på skaden den forårsaker, og dermed gjøre det lettere for pasienten å leve med kreften. Cellegiftbehandling brukes en del, og en vaksine utviklet av Gustav Gaudernack ved Radiumhospitalet har fått hvite blodlegemer til å drepe kreftcellene. Vaksinen ser ut til å være effektiv på omkring halvparten av de som får den.
Jesus Kristus
Islamsk
For å hjelpe sin gjerning til det jødiske folk var Jesus gitt evnen til å utføre under, ved Guds tillatelse heller enn sin egen kraft. Gjennom sin gjerning ses Jesus som forgjenger til Muhammed. Ifølge Koranen ble ikke Jesus faktisk korsfestet, kun tilsynelatende for de som ikke trodde på Allah, som fysisk løftet Jesus til himmelen. For muslimer er det himmelfarten i stedet for korsfestelsen som utgjør en stor hendelse i Jesu liv. De fleste muslimer tror at Jesus vil vende tilbake til Jorden ved endetiden og beseire Antikrist (ad-Dajjal) ved å drepe ham i Lud.
Bukspyttkjertelkreft
Risikofaktorer
Risikofaktorer for adenokarsinomer i bukspyttkjertelen inkluderer:
Jesus Kristus
Bahai
Bahai-lære anser Jesus som en manifestasjon av Gud, et bahai-konsept for profeter — mellommenn mellom Gud og menneskeheten, og tjener som budbringere og reflekterer Guds kvaliteter og attributter. Bahai-konseptet vektlegger de samtidige kvalitetene av menneskeheten og gudommeligheten; dermed er det likt det kristne konseptet av inkarnasjon. Bahai-tankegang aksepterer Jesus som Guds Sønn. I bahai-tankegang var Jesus en perfekt inkarnasjon av Guds egenskaper, men bahai-læren avviser tanken på at Guddommelighetens «uutsigelige essens» var holdt i én enkelt menneskekropp grunnet deres tro på «allestedsnærværenheten og transendensen av Guds essens».
Bahá'u'lláh, grunnleggeren av bahai-troen, skrev at siden hver manifestasjon av Gud har de samme guddommelige attributter kan de ses som den åndelige «tilbakekomsten» av alle tidligere manifestasjoner av Gud, og opptreden til hver nye manifestasjon av Gud innvier en religion som overtar for den foregående, et konsept kjent som progressiv åpenbaring. Bahaier tror at Guds plan gradvis avdekkes gjennom denne prosessen mens menneskeheten modnes, og at noen av manifestasjonene kommer som spesifikk oppfyllelse av de foregåendes misjon. Dermed tror bahaier at Bahá'u'lláh er den lovede gjenkomsten av Kristus. Bahai-læren bekrefter mange, men ikke alle, aspekter av Jesus slik fremstilt i evangeliene. Bahaier tror på jomfrufødselen og korsfestelsen, men ser oppstandelsen og Jesu undre som symbolske.
Andre
Innen kristen gnostisisme (nå en hovedsakelig utdødd religiøs bevegelse), var Jesus sendt fra det guddommelige rike og gav den hemmelige kunnskaper (gnosis) nødvendig for frelse. De fleste gnostisister trodde at Jesus var et menneskelig som ble besatt av «Kristus'» ånd ved sin dåp. Denne ånden forlot Jesu kropp under korsfestelsen, men forentes med ham da han ble vekket fra de døde. Visse gnostisister derimot var doketister, og trodde dermed at Jesus ikke hadde en fysisk kropp, men kun virket å være i besittelse av en. Manikeisme, en gnostisk sekt, aksepterte Jesus som profet, i tillegg til å hedre Gautama Buddha og Zoroaster.
Visse hinduer anser Jesus som en avatar eller sadhu. Paramahansa Yogananda, en indisk guru, lærte at Jesus var reinkarnasjonen av Elisja og en student av døperen Johannes, reinkarnasjonen av Elia. Visse buddhister, inkludert Tenzin Gyatso, den 14. Dalai Lama, anså Jesus som en bodhisattva som hengav sitt liv til folkets velferd. New Age-bevegelsen nærer en rekke syn på Jesus. Teosofister, hvorfra mange New Age-lærer stammer, refererer til Jesus som Mester Jesus, og mener at Kristus, etter diverse inkarnasjoner, tok bolig i Jesu kropp. Scientologer anerkjenner Jesus (sammen med andre religiøse skikkelser som Zoroaster, Muhammad og Buddha) som del av deres «religiøse arv». Ateister avviser Jesu guddommelighet, men har varierende syn på Jesu moralske lære. For eksempel har den prominente ateisten Richard Dawkins kalt ham en «stor moralske lærer», mens Christopher Hitchens anså hans lære om tilgivelse som «definitivt umoralsk».
Kunstneriske avbildninger
Noen av de eldste avbildningene av Jesus finnes i Dura-Europos-kirken i Syria, og er sikkert datert til før 256. Som med annen tidlig kristen kunst dateres de tidligste avbildningene til slutten av 100- og starten på 200-tallet; bevarte bilder finnes særlig i Romas katakomber.
Bukspyttkjertelkreft
Risikofaktorer
En sammenheng med snusbruk er omdiskutert. En omfattende svensk studie fra 2017, som inkluderte en gjennomgang av 9 tidligere studier og 420.000 personer, viste ingen sammenheng mellom snusbruk og bukspyttkjertelkreft. En studie fra 2007 anslo derimot at risikoen for utvikling av bukspyttkjertelkreft for de som snuste i forhold til de som aldri brukte tobakk var dobbelt så høyt.
Jesus Kristus
Kunstneriske avbildninger
I den tidligere kirkehistorien, under gnostisismen, var bildeforbud et tema. Fra 400-tallet og utover ble todimensjonale, malte ikoner populære i østkirken. Ikoner var uønsket under den bysantinske ikonoklasmen, men fra 800-tallet var kunstformen igjen tillatt.
Bukspyttkjertelkreft
Risikofaktorer
Individer med BMI > 30 har høyere risiko for å utvikle bukspyttkjertelkreft sammenlignet med individer med BMI < 23. Fysisk inaktivitet fører til høyere risiko for utvikling av bukspyttkjertelkreft. Noen studier har også vist at overvekt og fedme fører til at man utvikler bukspyttkjertelkreft i yngre alder og at denne gruppen også har dårligere prognose når de har fått sykdommen (Li 2009, Yuan 2013).
Jesus Kristus
Kunstneriske avbildninger
Forklarelsen var et sentralt motiv i østkirkens kunst, og enhver østlig-ortodoks munk som hadde opplæring i ikonmaling måtte bevise sin ferdighet ved å male et ikon som avbildet hendelsen. Ikoner mottar de utvendige tegn på ærbødighet, som kyss og prostrasjon, og de anses som mektige kanaler av guddommelig nåde. Renessansen brakte med seg en rekke kunstnere som fokuserte på avbildninger av Jesus; Fra Angelico og andre fulgte Giotto i den systematiske utviklingen av ryddige bilder.
Bukspyttkjertelkreft
Risikofaktorer
Pasienter med kronisk pankreatitt har tre ganger høyere risiko for å utvikle kreft i bukspyttkjertelen.
Jesus Kristus
Kunstneriske avbildninger
Før reformasjonen var krusifikset vanlig i vestlig kristendom. Krusifikset ble et hovedmotiv på alteret på 1200-tallet, en skikk som har vedvart til vår tid.
En julekrybbe, hvor Jesus fremstilles som spedbarn i en krybbe, omgitt av Maria, Josef, dyr, gjetere, engler og de tre vise menn, er et populært motiv. Frans av Assisi gis æren for julekrybbens popularitet. Motivet var svært populært i Sør-Europa på 1600- og 1700-tallet.
Bruken av Jesus-bilder til andaktsformål anbefales både av anglikanere og katolikker, og er sentralt i den østlige ortodokse tradisjonen.
Bukspyttkjertelkreft
Risikofaktorer
5-10% av pasientene med bukspyttkjertelkreft har en eller annen form for genetisk disposisjon. Det kan være i form av arvelig form for betennelse i bukspyttkjertelen, multippel endokrin neoplasi (MEN), arvelig ikke-polypøs tykktarmskreft (HNPCC) eller «familial atypical multiple mole melanoma syndrome» (FAMMM).
Jesus Kristus
Tilknyttede relikvier
Den totale ødeleggelsen som fulgte den romerske beleiringen av Jerusalem i år 70 e.Kr. gjorde overlevelsen av gjenstander fra det første århundres Judea sjeldent, og nærmest ingen direkte nedtegnelser overlever angående jødedommens historie fra sistedelen av det første århundre opp gjennom det andre århundre. Margaret M. Mitchell skriver at selv om Evsebios forteller (Historia ecclesiastica III 5.3) at de tidligkristne forlot Jerusalem til fordel for Pella rett før Jerusalem var offer for den endelige beleiringen, så må vi godta at ingen kristne førstehåndsgjenstander fra den tidlige jerusalemkirken har nådd oss. Joe Nickell skriver at «som undersøkelse etter undersøkelse har vist, så eksisterer ikke én eneste troverdig autentisert relikvie av Jesus.»
Bukspyttkjertelkreft
Risikofaktorer
Risiko for å utvikle bukspyttkjertelkreft er sterkt korrelert med antall førstegradsslektninger som har sykdommen. En studie har anslått at risikoen for å utvikle bukspyttkjertelkreft er 18 ganger høyere hos et individ som har to eller flere førstegradsslektning med sykdommen (Tersmette 2001). Dette har fått forskerne til å mistenke at det finnes en form for familiær bukspyttkjertelkreft, men en spesifikk genfeil er enda ikke funnet.
Jesus Kristus
Tilknyttede relikvier
På tross av dette har det opp gjennom kristendommens historie blitt hevdet en rekke relikvier tilskrevet Jesus, selv de har blitt betvilt. 1500-tallets katolske teolog Erasmus skrev sarkastisk om spredningen av relikvier og om antallet bygninger som kunne oppføres fra trevirket som er hevdet å være fra korset brukt i korsfestelsen. Tilsvarende, samtidig som eksperter er uenige om Jesus ble korsfestet med tre eller fire nagler, så tilbes minst tretti hellige nagler som relikvier på tvers av Europa.
Bukspyttkjertelkreft
Risikofaktorer
Diabetikere har økt risiko for utvikling av kreft i bukspyttkjertelen. Pasienter som har hatt diabetes type 2 i mer enn 10 år har 1,5 ganger høyere risiko for utvikling av bukspyttkjertelkreft i forhold til individier uten diabetes.
Jesus Kristus
Tilknyttede relikvier
Visse relikvier, som de angivelige restene av Tornekransen, mottar kun et beskjedent antall pilegrimer, mens likkledet i Torino (som er knyttet med en godkjent katolsk andakt av Jesu hellige ansikt), har mottatt millioner, inkludert pavene Johannes Paul II og Benedikt XVI.
Noter
<references group="lower-alpha"/>
Bukspyttkjertelkreft
Diagnose
Diagnosen stilles vanligvis med ultralyd eller CT med kontrast. Diagnosen stilles ofte sent i forløpet fordi kreft i bukspyttkjertelen har få eller ingen karakteristiske symptomer tidlig i forløpet. Dersom pasienten er i god form og bildediagnostikk viser en liten lokalisert tumor kan man gå videre for å stadieinndele kreften for å vurdere muligheten for kirurgi med kurativ hensikt.
Stadieinndeling
Stadieinndeling for både eksokrin og endokrin bukspyttkjertelkreft er basert på tumor, lymfeknute og metastasesystemet utarbeidet av «American Joint Committee on Cancer» (AJCC) og «International Union Against Cancer (UICC).
Behandling
Kirurgi er den eneste behandlingsformen med mulighet for å bli frisk. Whipples operasjon er den mest brukte operasjonstypen ved bukspyttkjertelkreft. Selv etter kirurgi er prognosen dårlig sammenlignet med mange andre kreftformer. Indikasjon for kirurgisk behandling er avhengig av mange faktorer, men forenklet kan man si at svulster som er begrenset til bukspyttkjertelen og omkringliggende lymfeknuter ved diagnosetidspunktet er mulig å behandle kirurgisk.
I et museforsøk injiserte et israelsk forskerteam molekylet PJ34, opprinnelig brukt til å behandle hjerneslag, i blodstrømmen til mus i 14 dager. En reduksjon på mellom 80% til 90% av kreftcellene ble observert 30 dager etter at behandlingen ble avsluttet. De sunne cellene ble ikke rammet.
Prognose
Bukspyttkjertelkreft er en av de dødeligste krefttypene vi har. Median overlevelse for lokalt avansert sykdom uten mulighet for kirurgi er mellom 8 til 12 måneder. Median overlevelse for bukspyttkjertelkreft med fjernspredning ved diagnosetidspunktet er mellom tre til seks måneder. 5 - års overlevelse for pasienter med bukspyttkjertelkreft i tidlig stadium og etter kirurgisk behandling med kurativ hensikt er på ca 12 %. Pasienter som blir behandlet med kirurgi, kombinert med kjemoterapi, har noe høyere overlevelse enn kirurgi alene.
Det gjøres mye forskning på denne krefttypen, men overlevelsen ved bukspyttkjertelkreft har ikke økt nevneverdig de siste 30 årene. En av årsakene til den høye dødeligheten er at bukspyttkjertelkreft kun har få og ukarakteristiske symptomer i tidlig stadium. Derfor oppdages kreften sent og etter at den har spredt seg utenfor bukspyttkjertelen. Noen ganger kan en pasient i tidlig stadium få gulsott når svulsten blokkerer utførselsgangen til galleblæren. Dersom pasienten oppsøker helsevesenet på dette stadiet er det mulighet for at kreften i bukspyttkjertelen oppdages tidlig, men gulsott kan også oppstå ved langtkommen kreft. En annen årsak til den høye dødeligheten til bukspyttkjertelkreft er at kreftcellene er aggressive: de vokser fort, sprer seg tidlig og er motstandsdyktig mot kjemoterapi.
Idealtype
Idealtype er innen samfunnsvitenskapen en begrepsmessig rendyrkning og logisk understrekning av trekk ved et fenomen som gir det dets karakteristika. Hensikten med idealtyper er å forenkle flere aspekter ved virkeligheten slik at særtrekk blir mulig å fange i et begrep. Dermed blir det lettere å foreta komparasjoner og måle empiri opp mot idealtypen.
Metoden ble utviklet av og er særlig knyttet til sosiologen Max Weber. Idealtyper er verken en (normativ) beskrivelse av en ønsket tilstand, eller en (empirisk) beskrivelse av hvordan verden faktisk er. En idealtype anvender ordet ideal i betydningen rendyrket, ikke ideal i betydning av ønsket. For eksempel, da Weber utviklet sin Byråkrati-idealtype, var det ikke for å vise at byråkrati var ønsket, men for å vise hvordan et «rent» byråkrati ideelt sett fungerte.
Karim Khan
Karim Khan Zand (persisk: کریم خان زند), (født 1705, død 1779) var en iransk hersker av kurdisk eller lur opphav, som grunnla Zand-dynastiet, som styrte dagens Iran, Irak, Aserbajdsjan, Armenia, Georgia og små deler av Tyrkia og Russland.
Karim Khan var en av soldatene til Nadir Shah. Etter at Nadir Shah døde i 1747, havnet Persia i borgerkrig. Karim Khan, Abdolfath Khan og Ali Mardan Khan inngikk en avtale om å dele landet mellom seg og gi tronen til Ismail III, men samarbeidet endte etter Ali Mardan Khan invaderte Isfahan og drepte Abdolfah Khan. Karim Khan drepte så Ali Mardan Khan og invaderte hele Iran, med unntak av Khorasan, av respekt for Shahrokh Shah, barnebarn av Nadir Shah. Han tok likefullt tittelen sjah og kalte seg Vakil ar-Ra'aayaa (folkets advokat; folkets verge).
Under hans styre ble relasjonene med Storbritannia gjenopptatt og han tillot Østindiakompaniet å ha en handelsstasjon i det sørlige Iran. Han gjorde Shiraz til sin hovedstad og beordret en arkitektonisk opprusting. Etter hans død brøt borgerkrigen ut igjen, og ingen av hans etterkommere klarte å styre landet så effektivt som han, inntil Agha Muhammed Khan og qajar-dynastiet kom til makten.
Hørsholm kommune
Hørsholm kommune (tidligere Hirschholm) er en kommune i Region Hovedstaden (før 1. januar 2007 i Frederiksborg amt) på Nordsjælland. Den ble opprettet ved kommunalreformen i 1970, og kommunegrensene ble ikke påvirket av kommunereformen i 2005–07.
Taboga
Da europeerne nådde øya i 1515, var den bebodd av amerikanske urfolk. Den spanske erobreren Vasco Núñez de Balboa kalte øya for Isla San Pedro (St. Peters øy). Dagens navn er avledet av et urspråksord, «aboga», som betyr «mange fisker». De første bosetterne var urfolksslaver fra Venezuela og Nicaragua. Landsbyen Taboga ble grunnlagt i 1524 av Fader Hernando de Luque, kannik i domkirken i Panama. Sankta Rosa av Lima (1586-1617], den første katolske helgenen fra det amerikanske kontinentet, kan ha blitt født på øya. Den franske maleren Paul Gauguin besøkte øya i 1887. Under byggingen av Panama-kanalen ble øya benyttet som sanatorium for syke arbeidere. Under 2. verdenskrig var det en amerikansk base på toppen av øya, noe som ga øya et økonomisk oppsving. I 1998 ble det funnet en nedgravet skatt på øya med mer enn 1000 sølvmynter fra 1600-tallet. Disse kan stamme fra piratene som ofte hjemsøkte øya på denne tida. Det er 901 innbyggere i Taboga.
Hørsholm kommune
Kommunen ligger ved Øresund midt mellom kommunene Fredensborg og Rudersdal.
Byen Hørsholm er kommunesenteret, og folketallet er svakt stigende. Den konservative Uffe Thorndahl ble valgt til borgermester etter kommunevalget 15. november 2005.
Hovedattraksjonen i kommunen er den tidligere kongelige sommerresidensen Hirschholm slott som i sin tid ble kalt «Nordens Versailles», bygningen forfalt på slutten av 1700-tallet og ble beordret revet av Frederik VI i 1810. Senere bygget man Hørsholm kirke på stedet.
Hadeland Fotball
Hadeland Fotball (stiftet 2002) er en fotballklubb fra Lunner i Viken.
De spiller sine hjemmekamper på Myra stadion (kapasitet ca. 90 sitteplasser)
Titicacasjøen
Titicacasjøen ligger i Andesfjellene på grensen mellom Peru og Bolivia. Beliggende 3 812 moh. er den en av de høyestliggende innsjøene i verden. Titicacasjøen blir ofte kalt «den høyestliggende seilbare innsjøen i verden», og da siktes det til kommersiell skipsfart.
Sjøen har et areal på 8 372 km², er 190 kilometer lang, åtti kilometer bred, har en maksdybde på 281 meter og rommer 42 øyer, deriblant flere bebodde. Mest kjent er Amatani og Taquile samt Soløya og Måneøya. Titicacasjøen ligger i en forsenkning i den nordlige enden av platået Altiplano. Stredet Tiquina deler innsjøen i en mindre sørlig del og en stor nordlig del. Sjøen er dypest i den nordlige delen, mens den sørlige delen er mye grunnere. I sør strømmer elva Desaguadero omtrent 300 kilometer sørover til Poopósjøen, som ikke har utløp til havet.
Etymologi
Navnet Titicaca er uklart. Det har vært oversatt med «Den store pumas sjø», ettersom formen kan minne om en puma som jager en kanin.
Historie
Flere høykulturer har etterlatt seg spor i området, og de er langt eldre enn inkakulturen. Tiwanaku ved den bolivianske bredden blir betraktet som det mektigste, det svunne imperium, og fantes i perioden 400 f.Kr. til 1000 e. Kr.
Det sies at Soløya er stedet hvor inkaenes stamfedre ble skapt/født, søsken- og ekteparet Manco Capc og Mama Oclla. Den første av dem betraktes som den første inkakongen av i alt tretten.
På Titicacasjøen finner man de sivbåtene som Thor Heyerdahl brukte som modell da han bygget Ra-ferdenes flåter. Det sies at inkakulturens opprinnelse var ved Titicacasjøen. Sørøst for sjøen ligger Tiwanaku, restene etter en by som Aymaraene hadde. Denne er ennå ikke gravd opp mer enn bare litt.
Sivøyene
De kunstige sivøyene i Titicaca, Uros, er en stor turistattraksjon. De er laget av totorasiv. Sivene vokser rikelig ved bredden.
Øyene ble anlagt i inkatiden av indianere som ønsket å unnslippe fiender. Nå bor det stammer der som taler quechua og aymara.
Ifølge legenden hadde urosindianerne selv sort blod som hjalp dem med å overleve nettene på vannet og beskyttet dem mot drukningsdøden.
Sandnes Havn
Sandnes Havn KF er et kommunalt foretak eid av Sandnes kommune med bystyret i Sandnes som øverste myndighet. Selskapet driver havnevirksomhet, forvalter bestemmelsene i havne- og farvannsloven og har oppsyn med hele Sandnes havnedistrikt. Havneterminalene er lokalisert på vestsiden av Gandsfjorden i Sandnes kommune. Sandnes Havn omsatte i 2006 for 13,7 millioner kroner hvorav over halvparten var ikke-havnerelaterte leieinntekter. Havna hadde likevel større godsmengde enn noen gang, totalt 206 000 tonn.
Historie
Den tidligste kjente havna i Sandnes er tegnet på kart fra 1818, og viser fem brygger mellom det tidligere neset i nord, som antas å være opphavet til byens navn, og det som nå er Olav Vs plass i sør. Havnen beskrives i ettertid slik: «Sandnæshavnen var oprindelig som andre Fjordbunde med større eller mindre Fjærestrender omkring, hvorpaa der lagdes kortere eller længere Stenrader udover, saa at der blev brugelige Baadlændinger.»
Den offisielle havnas historie startet i 1875, da byen fikk sin første havnekommisjon. Samtidig ble havnedistriktet fastlagt med grense mot Stavanger og havneavgifter ble innført for å finansiere utbygging av kaier. Da Jærbanen ble bygget i 1878 ble traséen lagt på fylling langs sjøkanten tvers over eksisterende brygger, og en rekke eiendommer og private brygger mistet sin tilgang til sjøen. Samme år åpnet en etterlengtet offentlig sjøalmenning som ble utvidet til den første fullstendige kommunale kai i 1890. I 1894 ble havnekommisjonen omgjort til havnestyre og før århundreskiftet startet ruteselskaper passasjertrafikk og det ble bygget ny kai i Indre Vågen. I 1918 ble det vedtatt å ekspropriere alle eiendommer mellom kaiene innerst i Vågen og på vestsiden av fjorden. I 1927 stod tre større kaier, to solide og en av tre, ferdige. Utover 30-årene ble disse etter hvert som økende industrialisering ga byen en rekke fabrikker, oppgradert og opparbeidet med jernbanespor til Jærbanen og enkle svingkraner. Utfylling ga bedre tilgang til fjorden.
Terminaler
Sandnes Havn disponerer to terminaler som driftes av datterselskapet Sandnes Havneterminal AS. Datterselskapet omsatte i 2006 for 11,1 millioner kroner.
Sandnes Indre Havn
Indre Havn ligger langs Elvegata i sentrum. Kaien strekker seg fra jernbanekaien i nord til gjestehavna i Vågen i sør. Samlet kailengde er 633 meter, maksimum dybde er 8 meter. Havnearealet er på 47 000 m² og havna har jernbanespor til Jærbanen. Foretakets hovedkontor ligger her.
Somaneset havneterminal
Terminalen på Somaneset ligger på Norestraen, nord for Indre Havn. Somaneset har to små og to større kaier, med dybde på omtrent 10 meter. Havnearealet er 40 000 m², i tillegg er 12 000 m² regulert til utfylling mens enda 21 000 er antydet i kommuneplanen. Somaneset har også fire områder til forankring av oppjekkbare- og flytende rigger.
Framtiden
Sandnes Havn konkurrerer med den mye større interkommunale aktøren Stavangerregionen Havn IKS, og en stadig diskusjon om flytting ut av byen og sammenslåing med konkurrenten pågår. Utbygging på og flytting til Somaneset ble vedtatt ettersom en framtidig bro over Gandsfjorden ville begrense seilingshøyden inn til Indre Havn. Regulering og flytting ble igangsatt samtidig med planlegging og regulering av byutvikling i det gamle havneområdet. Etter flere konsekvensutredninger og trafikkanalyser lar broen vente på seg, mens bystyret i 2007 vedtok å bygge bystrand og friområde i Luravika, nord for Somaneset. Dette begrenser utfylling av havna til dagens regulerte 12 000 m², og havna står overfor en kinkig situasjon uten mulighet for å utvide kapasiteten i egen by.
Eksterne lenker
Sandnes Havn
Erstatterne
Erstatterne er en amerikansk animasjonsserie som gikk på Disney Channel fra 2006 til 2009. Serien handler om Riley som er en håpløs romantiker og Todd som ikke er en særlig flink elev. Hovedpoenget i serien er når Todd og Riley har problemer med en voksen, ringer de til en person kalt Fleemco. Han erstatter den problematiske voksne med en som er til mer hjelp. For eksempel i episoden «Todd slår ut» erstatter Fleemco baseballtreneren deres for å vinne kampen.
Egeninkasso
Egeninkasso betyr at kreditor gjennomfører inkassorutinene uten hjelp fra advokat eller inkassobyrå.
Fordringshavere som velger å kjøre inkassosakene i eget navn kan også legge på inkassogebyr, men satsene er lavere enn for inkassobyråer. Dette fører til lavere totalkrav for den som skylder penger (debitor).
I 2006 ble inkassoreglene betydelig forenklet og saksgangen kortet ned gjennom inkassoforskriften. Påbudet om å ta alle saker innom Forliksrådet ble opphevet, grunnet at de fleste krav som ble sendt dit allikevel endte med at skyldner ikke stilte opp, og kreditor dermed fikk en uteblivelsesdom som i etterkant ofte måtte tas til namsmannen for inndrivelse. Uomtvistede pengekrav kan etter lovendringen i 2006 sendes direkte til namsmannen (namsfogd) etter et forutgående varsel.
Hvis debitor er en privatperson, kan namsmannen tidligst tas i bruk 14 dager etter at Betalingsoppfordring / Varsel om rettslig inkasso etter tvangsfullbyrdelseslovens §4-18 er sendt til skyldner. Dette trinnet i inkassoprosessen kalles utleggsforretning, og resulterer som oftest i trekk i lønn/trygd, alternativt pant/beslag i fast eiendom, kjøretøy/løsøre, eller beslag i bankkonto.
Hvis skyldneren er et foretak og kravet er uomtvistet (ingen uenighet foreligger), kan kreditor sende konkursvarsel gjennom stevnevitne, og deretter konkursbegjæring til tingretten. Konkursvarsel kan sendes tidligst dag 30 etter første påkrav (f.eks. påminnelse, purring, inkassovarsel).
Omtvistede krav mot private og foretak må behandles og avgjøres i Forliksrådet eller Tingretten. Beløpsgrensen i forliksrådet for når forliksrådet kan avsi en dom er kr 125.000,-. Det vil si at dersom kravet er høyere enn dette, kan ikke forliksrådet avsi en dom med mindre begge parter går med på dette. Saken må i så fall eskaleres til tingretten.
Det er bare rettsvesenet som i siste instans har fullmakt til å kreve inn penger eller naturalfordringer med lovmessig tvang. Fellesbenevnelsen er tvangsfullbyrdelse. Når fakturaeier/kreditor benytter seg av sin rettighet til å kreve inn penger gjennom rettsvesenet heter dette egeninkasso (også kalt direkte inkasso), og når fakturaeier/kreditor sender kravet sitt til et inkassobyrå eller en advokat, kalles dette fremmedinkasso.