cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Abort
Moderne tid
Den siste kvinnen som ble sendt til giljotinen i Frankrike, var dømt for å ha utført aborter under den andre verdenskrig. I 1943 ble det innført dødsstraff for abort i Tyskland for å tvinge fødselstallene opp.
Kinas ettbarnspolitikk har ført til tvungen abort for enkelte som ikke kan betale boten som følger av å bryte med ettbarnspolitikken. I juli 2012 ble en 23 år gammel mor tvunget til å abortere sitt 7 måneder gamle foster til tross for at slik praksis er ulovlig i Kina. Ofte blir jentebarn abortert vekk på grunn av kulturelle grunner. I Nord-Korea hevdes det at kvinner som er gravide og i fengsel tvinges til å abortere.
Abortlovgivning på verdensbasis
Land som enten har selvbestemt abort eller liberale abortlover, finner man for det meste i Europa, Nord-Amerika, det tidligere Sovjetunionen, Oseania og deler av Øst-Asia. Land som fører en restriktiv linje eller totalforbud, finner man oftest i Afrika, Latin-Amerika, Midtøsten og deler av Øst-Asia. Ytterst få land har et totalforbud mot fremprovosert abort. De aller fleste land der abort er forbudt tillater likevel fremkalt abort hvis morens liv står i fare. Chile, Nicaragua, Oman, Vatikanet, El Salvador og Malta er de eneste land i verden som ikke tillater abort under noen omstendigheter.
I Europa er det Irland, Nord-Irland, Liechtenstein, Malta, Færøyene, og til dels Polen som har hatt de mest restriktive abortlovene. I Portugal ble selvbestemt abort før uke 10 lovlig i 2007 etter en folkeavstemning, og Irland stemte i mai 2018 ja til å fjerne grunnlovstillegget i den irske grunnloven som forbyr abort.
Stamnes kirke
Byggverket er i tre og har 250 plasser. Det er tegnet av Peter Høier Holtermann
Abort
Abortlovgivning på verdensbasis
I Tyskland gjøres abort i prinsippet kun når det finnes medisinske eller kriminologiske grunner. Den tyske lovgivningen gjør et unntak for kvinner som etter en obligatorisk rådgivning likevel velger å ende et svangerskap i første trimester.
Stamnes kirke
Adkomst til stedet er via Rv569.
Abort
Abortlovgivning på verdensbasis
Mellom 1995 og 2003 falt forekomsten av fremkalt abort (antall aborter per 1,000 kvinner mellom 15 og 44 år) på verdensbasis fra 35 til 29. I 2008 var antallet sunket til 28. Mellom 2003 og 2012 falt antall utførte aborter med 600,000 i vestlige land, men økte med 2,8 millioner i utviklingsland. I 2008 ble det utført seks millioner aborter i vestlige land, mot 38 millioner i utviklingsland. Antall utrygge aborter øker på verdensbasis, fra 44 % av antall utførte aborter i 1995, til 49 % i 2008.
Stamnes kirke
Tidligere kirker på Stamnes
Stamnes har vært kirkested siden middelalderen. Det tidligste man finner Stamnes-kirken nevnt i kildene er fra 1328. Middelalderkirken var trolig en stavkirke, og den ble avløst av en tømmerkirke tidlig på 1600-tallet. Tømmerkirken stod til den ble erstattet av den nåværende kirken i 1861. Grunnen til at de bygget ny kirke i 1861 var at 1600-tallskirken var blitt for liten til å imøtekomme kravet i den nye kirkeloven fra 1851 om at kirken skulle romme minst 30 % av sognets befolkning.
Abort
Abortlovgivning på verdensbasis
I USA innførte Ronald Reagan i 1984 sin Mexico City Policy, av kritikere kalt Global Gag Rule, som nedla forbud mot amerikansk bistandshjelp til organisasjoner som utfører, opplyser om eller henviser til abort. Dette rammet også vanlige helsestasjoner og organisasjoner som underviste om prevensjon. Bill Clinton opphevet regelen sin tredje dag som president den 22. januar 1993, på dagen for den årlige «March for Life» og dommen i saken «Roe v. Wade». George W. Bush gjeninnførte den 22. januar i sin første periode som president, og Barack Obama opphevet den igjen i sin første periode den 23. januar. At vedtaket ikke kom 22. januar ble ansett som et forsøk på å roe ned debatten. Dr Gill Greer, administrerende direktør for den London-baserte International Planned Parenthood Federation, anslo at forbudet i de åtte årene Bush satt ved makten, hadde kostet organisasjonen hennes mer enn $100 millioner til familieplanlegging, hvilket hun anslo hadde ført til 36 millioner uønskede svangerskap og 15 millioner fremkalte aborter.
Stamnes kirke
Stamnes sogn
Stamnes kirke er sognekirke i Stamnes sogn i Hardanger og Voss prosti. Stamnes sogn tilhørte frem til 1868 Haus prestegjeld i Nordhordland prosti. I 1869 ble Stamnes og Bruvik sogn utskilt som Bruvik prestegjeld, som også tilhørte Nordhordland prosti. I 1968 ble Vaksdal prestegjeld, som tilhørte Hardanger og Voss prosti, opprettet med sognene Stamnes, Dale, Eksingedalen og Vaksdal. Prestegjeldene ble faset ut fra Den norske kirke i 2004.
Abort
Abortlovgivning på verdensbasis
I India er abort tillatt inntil 20 uker dersom det er fare for mors liv, fosteret har misdannelser, etter voldtekt, eller dersom en prevensjonsmetode ikke har fungert og et par vil begrense antall barn. Nord i India fødes det ca. 120 gutter per 100 jenter. En egen lov fra 1996 har hatt som mål å forhindre abort basert på kjønn, men både i India og andre asiatiske land er abort basert på kjønn noe som fremdeles forekommer.
Verdens helseorganisasjon rapporterte i 2011 at noen steder i verden er forholdet opp til 130 gutter per 100 jenter, hovedsakelig som følge av kjønnsbestemt abort. Kjønnsbalansen blir skjevere for barn nummer to og tre, og i Nord-Korea var denne kjønnsbalansen på 80-tallet på over 200 gutter per 100 jenter. Myndighetene i flere land har gjort tiltak for å redusere ubalansen, blant annet ved å innføre restriksjoner på teknologi for å bestemme kjønn, men også ved å endre arvelover eller regler for subsidier til fordel for jentebarn.
Danmark
I 1930 ble strafferammen for fremkalt abort nedsatt til høyst 2 års fengsel, og man innførte «nødrettsregelen», hvorved en kvinne kunne søke om å få avbrutt et svangerskap som satte hennes liv eller helbred i overhengende fare. Det ble dessuten nedsatt en svangerskapskommisjon, hvis betenkning i 1937 førte til den første lov om svangerskapsavbrytelse, som tillot legal abort på medisinsk, etisk og arvemessig indikasjon. Eugenikk, det vil si arvehygiene, handlet om å ivareta befolkningens helse gjennom begrensning av sykdommer og arvelige tilstander. Loven medførte at psykisk og fysisk helbred, incest, voldtekt og arvelighet ble vurdert i saksbehandlingen. 13. juni 1973 vedtok Folketinget Lov om adgang til svangerskabsafbrydelse, som trådte i kraft 1. oktober samme år og lovfestet danske kvinners selvbestemte rett til abort innen utløpet av tolvte svangerskapsuke. Danmark var dermed et av de første vesteuropeiske land som gjennomførte adgang til fri abort. Loven ble kritisert flere steder i utlandet. Blant andre Edward Kennedy var motstander av loven, til tross for at sin begeistring for det danske velferdssamfunnet ellers. Edward Kennedy endret holdning etter Roe v. Wade-dommen, som det for eksempel fremgår av en tale i National Press Club i 2005.
Norge
Abort ble tillatt i Norge i 1964. Gravide kvinner kunne da søke en nemnd om å få gjennomført abort. Lov om svangerskapsavbrott i visse høve ble vedtatt den 11. november 1960, men trådte ikke i verk før 1. februar 1964. Det ble i 1967 opplyst at omtrent 4700 kvinner på årlig basis søkte om abort. Av disse fikk ca. 3500 innvilget abort. Det er videre antatt at mellom 7000 og 10 000 norske kvinner fikk utført ulovlig abort hvert år på 1960-tallet.
En undersøkelse fra 1973 viste at andelen kvinner som fikk innvilget abort økte fra 73 % i 1965 til 85 % i 1971. Berthold Grünfeld mente at dette tydet på at det hadde vært en liberalisering av tolkningen av abortloven. Samme undersøkelse viste at nærmere halvparten av ugifte kvinner i Oslo som hadde fått avslag om abort, fikk den utført illegalt. Antallet anker etter avslag varierte sterkt fra landsdel til landsdel. I Oslo anket så mye som 76 % av kvinnene i 1971, mens anken blant kvinner i Finnmark bare var på 2 %. Ulik tolkning av abortloven førte til at det oppstod en viss tilstrømning til Oslo av abortsøkende. Det var på 1960- og 1970-tallet vanskeligere å få innvilget abort i Utkant-Norge enn i Oslo. Det var også et mer restriktivt syn i Nord-Norge, på Vestlandet og Sørlandet. Østfold var også et sted der det var vanskelig å få innvilget abort på begynnelsen av 1970-tallet. Dette førte til at mange søkte til Oslo for å få abort. En undersøkelse foretatt på midten av 1970-tallet viste at det var livssynet og den sosiale bakgrunnen hos medlemmene i abortnemndene som var utslagsgivende for søknadens utfall. Livssituasjonen til den kvinnen som hadde bedt om abort var av mindre betydning.
Den 30. mai 1978 ble loven om selvbestemt abort vedtatt. Den tillot fra sin ikrafttredelse 1. desember 1978 abort på sosiale indikasjoner. I både Odelstinget (22. mai) og Lagtinget (29. mai 1975) ble lovforslaget bifalt med én stemmes overvekt, i Odelstinget gjorde presidentens dobbeltstemme utslaget. Abortloven ble endret i 1978 slik at det er selvbestemt abort innen utgangen av 12. svangerskapsuke (Lov av 13. juni 1975 nr. 50 om svangerskapsavbrudd).
Abortlovens kjerne er § 2. Her står det hvilke vilkår som må være oppfylt for at et abortinngrep skal være lovlig: Før 12. svangerskapsuke kan kvinnen ta avgjørelsen selv. Etter 12. uke kan abort innvilges av en nemnd, hvis ett av disse kriteriene er oppfylt:
Loven sier videre at «det skal legges vesentlig vekt på hvordan kvinnen selv bedømmer sin situasjon».
Etter 18 uker er abort ikke tillatt, «med mindre det er særlig tungtveiende grunner for det». Hvis graviditeten har gått så langt at fosteret kan være levedyktig (i dag ned til 22 uker ), kan ikke abort innvilges på noe grunnlag. Det er riktignok ett unntak – hvis moren står i fare for å dø som følge av svangerskapet, kan abort utføres på hvilket som helst stadium i graviditeten.
Abortmetoder
I Norge brukes hovedsakelig to abortmetoder: kirurgisk og medisinsk.
Et kirurgisk abortinngrep gjøres i narkose. Først bruker man instrumenter for å utvide åpningen i livmorhalsen. Så setter man inn et sug og suger ut embryo og morkake, som havner i en glasskolbe. Inngrepet tar ca. fem minutter. Man ønsker vanligvis ikke å gjøre abortinngrepet før svangerskapsuke sju, fordi komplikasjonsrisikoen er noe høyere i tiden før dette.
Abort kan også framprovoseres med legemidler. Dette er en metode som kan brukes uavhengig av hvor langt kvinnen er kommet i svangerskapet. Kvinnen møter på sykehuset, tar noen tabletter av stoffet mifepriston (Mifegyne), og drar hjem. To døgn seinere kommer hun tilbake. Da settes det et stoff (prostaglandiner) i skjeden for å sette i gang rier. I løpet av 8 timer har 96 % av pasientene abortert. Kvinner kan kjenne kramper og få blødninger som minnes om menstruasjon når livmoren frastøter fosteret. De aller fleste kvinner blør mindre etter 2 - 3 uker. Infeksjonsfaren i Norge er ganske lav.
Kritikk av abortmetoder
Mange abortmotstandere har kritisert hvordan abort utføres. Abortmotstandere som den amerikanske legen Anthony Levatino, Lila Rose og en rekke andre har lagd videoer og skrevet innlegg om hvordan de mener at en abort blir utført.
Videoene Anthonyo Levatino har lagd sier at både pillemetoden og den kirugiske metoden er grusomme. Levatino sier at ved pillemetoden vil medikammentene blokkere fosterets nærings- og luftvei, noe han sammenligner med å sulte og kvele til døde. Han sier også at ved kirugisk metode blir fosteret delt opp i flere biter hvis det er for stort før det kan suges og skrapes ut av livmoren. Han mener at det ikke er uvanlig at lemmer og organer blir revet fra hverandre eller knust. Hensikten med videoene hans var å skremme kvinner fra å ta abort. Han har tidligere jobbet som abortlege, men sluttet etter sin egen overbevisning. Reklamevideoene og holdningskampanjene Levatino står bak har blitt publisert på YouTube-kanalen og nettsiden til den amerikanske anti-abort organisasjonen Live Action som blir drevet av Lila Rose.
Abortmotstand
Motstanden mot abort begrunnes oftest moralfilosofisk eller med religiøse argumenter.
Religiøs motstand
Den katolske kirke lærer at: «Livet skal vernes om fra unnfangelsen av med største omhu».
Den norske kirke sier at «livet og menneskeverdet begynner ved unnfangelsen. Mennesket er skapt i Guds bilde. Som Guds skapning står mennesket i relasjon til Gud, uavhengig av stadium i livsprosessen, funksjonsevne og utrustning. Også det ufødte livet har derfor krav på vern og beskyttelse». Kirken oppgir likevel at "spørsmålet om hvorvidt det er riktig å sette likhetstegn mellom et få uker gammelt embryo og et foster på grensen til levedyktighet [har vært] diskutert og nyansert i kirkens arbeid med disse spørsmålenene".
Innen Islam er abort «harām», men spesielle omstendigheter kan gi unntak så lenge fosteret er mindre enn 120 dager.
Hinduismen har ikke et enhentlig syn på abort. Vedaene og Upanishadene kan språklig forstås som at dersom et embryo blir drept før kjønnet er kjent, kunne dette vokst opp og blitt en Brahman, og at å drepe et embryo kan være som å drepe en lærd Brahman.
Buddhismen er, med noen unntak, imot abort av tre grunner. Først Buddhismens syn på eksistens, karma og gjenfødelse. Så Buddhismens etikk og respekt for alt liv, og i tillegg klosterregler som sier at livet begynner med unnfangelsen.
Den katolske kirken
Den katolske kirken er en av de sterkeste motstanderne av abort, de fordømmer enhver form for direkte, provosert abort. De mener at alle involverte i en abort gjør seg skyldig i en meget alvorlig handling. Ikke bare foreldrene, men alle de som utfører aborten og tilrettelegger for at det er mulig. De mener at livet er en gave fra Gud. Den katolske kirke mener at abort bare kan gjennomføres dersom det er fare for mors liv. Voldtekt, incest, sosiale, økonomiske eller andre årsaker kan aldri rettferdiggjøre en abort.
Vatikanet oppfordret til boikott av Amnesty International fordi organisasjonen mener voldtektsofre bør få ta abort. Flere paver har også sammenlignet abort med forskjellige ting som blant annet holocaust og leiemord.
Politisk motstand
Det finnes også politisk motstand mot abort uten en enhetlig religiøs eller moralfilosofisk forankring, og politiske organisasjoner som kjemper mot abort som «United States pro-life movement» og "Live Action" i USA, «Efrat» i Israel og Menneskeverd i Norge.
Moralfilosofiske sider ved abortdebatten
Det finnes to hovedgrupper med argumenter i abortdebatten. Den ene er argumenter som omhandler fosterets moralske status, som om det har rett til liv, rett på beskyttelse og om det er galt å drepe det. Den andre gruppen argumenter er basert på om kvinnes rett til å bestemme over egen kropp rettferdiggjør abort selv om fosteret har rett til liv.
Abort av ikke-personer
Filosofen Mary Anne Warren er en av mange som hevder abortmotstand er basert på følgende argument:
Hvorvidt et embryo, som biologisk er et menneske, også skal anses som en person med rett til liv, følger andre kriterier, som bevissthet, tanke, selvbevissthet, egen aktivitet og evnen til å kommunisere. Warren mener at om alle disse kriteriene er til stede er vedkommende en person, uavhengig av biologi. En person trenger ikke å ha alle disse, men Warren hevder at et embryo bare har én, bevissthet (evne til å føle smerte), og at et foster derfor ikke er en person.
Warren kritiseres med to typer argumenter. En person i koma vil ikke oppfylle Warrens kriterier, og blir ikke en person med rett til liv. Nyfødte spedbarn vil heller ikke oppfylle kriteriene. Warren anser også spedbarn som «ikke-personer», men tillater ikke drap på spedbarn fordi et menneske som er født ikke lenger er i konflikt med sin mors interesser fordi det kan gis bort til adopsjon.
Tap av en verdifull fremtid
Filosofen Don Marquis hevder at abort er galt fordi embryoet blir fratatt sin verdifulle fremtid. Å drepe et menneske er galt fordi det skader offeret ved å ta bort all dets fremtid, og å drepe et foster er like ille. Marquis spør hvorfor det skal være av moralsk betydning om man er et menneske eller en person, og mener at det som gjør det galt å drepe barn eller voksne også gjør det galt å drepe foster. Marquis har fått forskjellige typer kritikk, og han tilbakeviser dem blant annet ved å si at «abort er umoralsk fordi vi var fostre en gang og vi vet at de fostrene hadde en verdifull fremtid.»
Retten til å bestemme over egen kropp
Judith Jarvis Thomson støtter Warrens syn på at et embryo ikke er en person, men hevder at abort er akseptabelt selv om embryoet er en person. Hennes hovedargument er en rett til å bestemme over egen kropp, og sentralt i hennes argumentasjon er et tankeeksperiment.
Tenk at du våkner opp i sengen ved siden av en berømt fiolinist. Han er bevisstløs og har en dødelig nyresvikt, men fordi du har rett blodtype er du blitt kidnappet og koblet til ham slik at dine nyrer renser blodet hans. Dersom han kobles fra vil han dø, men i løpet av ni måneder antas han å bli frisk så han kan kobles fra. Thomson mener du når som helst kan koble deg fra fordi retten til liv ikke innebærer retten til å bruke en annen persons kropp. Ved å koble fra fratar du ikke fiolinisten retten til liv, men retten til å bruke en kropp han ikke har rett til, mener Thomson.
Karibiske språk
Karibiske språk er en språkfamilie som snakkes hovedsakelig i det nordlige Sør-Amerika. Den utgjøres av 20 til 30 nålevende språk, med til sammen rundt 50 000 talere. De største karibiske språka er macushi, pemón og karibisk.
Bolstadøyri bedehuskapell
Bolstadøyri bedehus er et bedehus fra 1925 i Voss herad i Vestland fylke.
Byggverket er i tre og har 100 plasser. Vigslet 1925
Majed Al-Tamimi
Majed Al-Tamimi (født 21. august 1971) er en saudiarabisk skytter som konkurrerer i skeet. Han representerte landet sitt under Sommer-OL 2012 i London, der hans beste resultat var nummer 29 i skeet.
1 %-regelen
1 %-regelen er en tommelfingerregel som forteller hvor mange som bidrar i et nettsamfunn. Regelen sier at kun én prosent av brukerne i et nettsamfunn bidrar aktivt med nytt innhold. De resterende 99 % nøyer seg med å lese innholdet, eller bidrar med kun små endringer. Varianter av regelen inkluderer 1–9–90-regelen og 100–10–1-regelen, som sier at i et samarbeidsprosjekt som en wiki, skaper én prosent innhold, ni prosent redigerer innholdet, mens de gjenværende 89 % leser bare. Dette har også blitt observert i videospill som bruker Free-to-play-modellen, hvor 89 % vil aldri bruke penger på spillet, ti prosent vil ha gjort det i hvert fall en gang, mens den siste ene prosenten bruker mer penger enn alle de andre lagt sammen. En lignende regel er 80/20-regelen.
Alderisme
Alderisme (engelsk: ageism) refererer til diskriminering av, og fordommer mot, en aldersgruppe. Som begrep favner alderisme bredere enn det beslektede begrepet aldersdiskriminering, og fenomenet kan være både systematisk og «hverdagslig».
Ordet ble opprinnelig oppfunnet av gerontologen og psykiateren Robert Neil Butler i 1969 for å beskrive diskrimineringen av gamle, etter modell fra begrepene rasisme og sexisme. Butler definerte alderisme som en kombinasjon av tre beslektede fenomener: fordomsfulle holdninger mot de eldre, mot høy alder og mot aldringsprosessen; diskriminerende praksis mot eldre; og institusjonelle praksiser og politikk som opprettholder stereotypier om de gamle. Gamle kan selv også være alderister, på bakgrunn av livslang internalisering av negative stereotypier om alderdom.
Frykten for døden og uførhet er store årsaker til alderisme, ettersom det å unngå, segregere og avvise gamle mennesker er en måte for enkelte å unngå det å tenke på egen dødelighet.
Begrepet brukes også om fordommer og diskriminering av ungdom og barn, som å nekte ungdom enkelte rettigheter, eller se bort fra innspill og ideer på grunnlag av personens unge alder, men blir i hovedsak benyttet i forbindelse med behandling av de eldre.
Dugg
Dugg eller dogg er vanndråper som oppstår på legemer i naturen om morgenen eller kvelden. Når bakken blir avkjølt ved varmeutstråling fører dette til at luften like over bakken også blir avkjølt. Dermed kan luften bli mettet og vanndamp kondenserer til små vanndråper på små legemer som gresstrå og blader. Hvis temperaturen er lav nok kan dugget bli til is. Dette blir kalt rim eller rimfrost.
Siden dugg er avhengig av overflatetemperaturen for å oppstå, vil det som regel oppstå på flater som ikke får tilført mye varme fra lavere jordlag, slik som gress og løv, rekkverk, biltak og broer.
I gresk mytologi er Ersa gudinnen for dugg.
Hvordan dugg oppstår
Mengden av vanndamp som luft kan holde på er avhengig av temperaturen. Temperaturen som luften må avkjøles til for å bli mettet med vanndamp kalles duggpunkt. Når temperaturen på overflaten blir lavere, og til slutt kommer ned til duggpunktet, vil vanndamp kondensere til små vanndråper på overflaten. Denne prosessen skiller dugg fra prosessen der vanndamp kondenserer direkte i lufta (vanligvis rundt en kondensasjonskjerne) til tåke og skyer. De termodynamiske prinsippene er derimot i praksis de samme. Man kan derimot ha dugg uten tåke, men man kan ikke ha tåke uten å få dugg.
Siden kondensasjon av vanndamp fører til at latent varme blir frigjort, hindrer dette luften nær overflaten å bli avkjølt noe særlig mer. Derfor er en tommelfingelregel at på klare og rolige netter, så vil duggpunkttemperaturen som er målt ettermiddagen før ofte være nær minimumstemperaturen i løpet av natta.
Når dugg oppstår
Avkjølingen som skal til for å danne dugg oppstår vanligvis når overflaten mister mer energi ved infrarød stråling enn den får tilført ved solstråling eller infrarød tilbakestråling fra skyer. Dette skjer som regel på klare netter. I tillegg vil dårlig varmeledningsevne fra lavere jordlag, som ofte er varmere enn overflaten om natten, føre til at overflaten ikke blir varmet nedenfra.
Dugg oppstår derfor lettest på legemer som har dårlig varmeledningsevne eller som er isolert fra overflaten. I tillegg må man som regel ha skyfrie forhold og lite vanndamp i de øvre nivåene av troposfæren slik at varmestråling ikke blir strålt tilbake til overflaten, og nok fukt i lufta nær overflaten. Dugg oppstår ofte på klare netter med lite vind, siden vind ofte blander varmere luft i høyden ned mot overflaten. Hvis atmosfæren er hovedkilden til fukten trenger man derimot svak vind for å erstatte vanndampen som har kondensert med mer fuktig luft. Hvis det er våt jord under overflaten som er hovedkilden til fukten, vil vinden motvirke danning av dugg. For å få dannet tåke kreves det et tykkere luftlag med fuktig luft.
Dugg oppstår ikke bare utendørs om natten. Det er de samme prosessene som skjer når briller og speil blir tildekket av dugg på et bad eller i industrielle prosesser.
Tokelaus flagg
Tokelaus flagg viser en stilisert polynesisk kano i gult, på blå bakgrunn, og fire hvite femarmede stjerner som symboliserer sydkorset til venstre for denne Flagget ble godkjent i mai 2008, og er basert på et forslag fra 2007.
Tidligere flagg
Tokelau førte tidligere New Zealands flagg, da øya er underlagt dette landet. Et uoffisielt flagg ble også rapportert enkelte steder som Tokelaus flagg. Dette var blått og hadde i midten tre gule ringer brutt av tre stjerner i hvitt og en palme i grønt.
I løpet av 2005 og 2006 ble det avviklet en konkurranse for å finne fram til et nytt, eget flagg for Tokelau. Vinneren ble kåret i juni 2007. Dette medførte likevel ikke vedtak, siden flagget ble forberedt i tilfelle det skulle bli flertall for selvstendighet i folkeavstemningen om Tokelaus framtidige status. Denne endte med at øygruppa fortsatt skulle ha status som territorium under New Zealand, og innføringa av offisielt flagg ble derfor utsatt.
Yusuf Saad Kamel
Yusuf Saad Kamel, arabisk: يوسف سعد كامل (født 29. mars 1983 som Gregory Konchellah i Narok i Kenya) er en friidrettsutøver som representerer Bahrain i mellomdistanseløp. Kamal er sønn til den tidigere verdensmesteren på 800 meter Billy Konchellah.
Kamel deltok ved Sommer-OL 2004, men ble slått ut allerede i forsøket. Hans store gjennombrudd kom ved World Athletics Final samme år i Monaco, der han vant gull på 800 meter. Ved VM mislyktes han både i 2005 i Helsingfors og i 2007 i Osaka i å ta seg videre til finalen. I 2007 vant han gull ved World Athletics Final i Stuttgart. Ved innendørs-VM i Valencia 2008 vant han bronse.
Han deltok ved OL 2008 i Beijing, der han endte på femteplass på 800 meter. Bedre gikk det under VM 2009 i Berlin, der han noe overraskende vant gull på 1.500 meter, på tiden 3.35,93.
Vistdalitt
Vistdalitt-gabbro, eller vistdalitt, er en variant av bergarten gabbro fra forekomsten i Vistdalen i Nesset i Møre og Romsdal. Vistdalitt-gabbro er det norske handelsnavnet på bergarten. I steinindustrien kalles den ofte bare for vistdalitt.
Vistdalitt-gabbro blir forholdsvis mørk når den blir polert og med grønne krystaller som gir steinen sitt særpreg. Den er grovkornet, dypgrønn og svart. Gabbro er vanlig mange steder i Norge, men finnes sjelden i store forekomster.
Den benyttes i dag til alle formål på grunn av sitt særpreg og sin styrke, men sjeldnere brukt som gravminner. Bekledningsstein, benkeplater, ovnsplater og fliser er de vanligste produktene. Den har blitt brukt mye i offentlige bygg som bekledningsstein på gulv, trapper, fasader og lignende. Henie-Onstad Kunstsenter på Høvikodden har vistalitt-gabbro i gulvene. Skulpturen «Trollstigenmonumentet» øverst i Trollstigen er laget av kunstneren Hagbart Solløs.
Steinbrudd
Selskapet Romsdal Steinindustri ble stiftet i 2004 og er registrert som aksjeselskap under bransjen «hogging og bearbeiding av monument- og bygningsstein».
Hasso von Wedel
Hasso Eduard Achaz von Wedel (født 20. november 1898 i Stargard in Pommern i Tyskland, død 3. januar 1961 i Gehrden) var en tysk generalmajor og leder for Wehrmachts propagandastyrker under annen verdenskrig.
Etter Tysklands krigsnederlag ble Hasso von Wedel tatt til fange av amerikanske styrker den 6. mai 1945, og så løslatt 18. mai 1946.
Von Wedel beskrev sine erfaringer innen krigspropaganda i et manuskript skrevet mellom 1957 og 1958, publisert etter hans død under tittelen Die Propagandatruppen der Deutschen Wehrmacht.
Han tilhørte adelsslekten Wedel (som også den norske grenen Wedel-Jarlsberg tilhører).
Birgit Sunnaas
Birgit Sunnaas (født Birgit Francke, 31. desember 1914 i Söderköping, død 26. juli 1992) grunnla Sunnaas sykehus i 1954 sammen med sin ektemann, Rolf Sunnaas. Rolf og Birgit møttes i Sverige under krigen, hvor begge var engasjert i motstandsbevegelsen.
Hun ble i 1971 utnevnt til ridder av 1. klasse av St. Olavs Orden og mottok St. Hallvard-medaljen i 1980.
Perpetuum mobile
Perpetuum mobile er latin, og betyr evig bevegelse. Dette var navnet tidligere tiders forskere brukte til å betegne en hypotetisk maskin, som skulle kunne gå til evig tid, uten at driv- eller brennstoff tilføres. Mer folkelig har den ofte blitt kalt for evighetsmaskin.
Det var fysikeren Clausius som foreslo at termodynamikkens andre hovedsetning kunne formuleres i utsagnet om at «det er umulig å konstruere en syklisk maskin som ikke har noen annen virkning enn å overføre varme fra et kaldt til et varmere legeme». Dette utsagnet kunne da vises å være ensbetydende med at perpetuum mobile er umulig. En evighetsmaskin bryter også med Termodynamikkens første hovedsetning som sier at mengden energi er konstant. Dette betyr at en maskin kan ikke gi ut mer energi enn den blir tilført.
Det var termodynamikkens store fortjeneste, at den kunne gi fred til alle de forskerne som hadde viet sine liv til å finne opp en evighetsmaskin, da det altså viste seg å være umulig. Dette har likevel ikke stoppet folk i nyere tid fra å prøve. Spesielt kan nevnes Howard Johnson som i 1979 lyktes i å få patent US4151431 hos det amerikanske patentkontoret, for en såkalt magnetmotor. Denne skulle utnytte en kombinasjon av magneter i en rotor som skulle gi større kraft i en rotasjonsretning enn i den andre. Det skulle slik bli skapt en rotasjon uten tilførsel av energi.
En kan tenke seg en «maskin» som aldri stopper opp, for eksempel en romstasjon som roterer til evig tid. Dette er mulig etter Newtons første lov, som sier at en gjenstand holder seg i ro eller i konstant bevegelse dersom ingen krefter virker på den. Men romstasjonen bruker ikke rotasjonen sin til å lage strøm, overføre varme eller utføre andre arbeid, dette ville bryte med termodynamikkens første og andre hovedsetning. Når den ikke kan gjøre noe av dette kan den egentlig ikke kalles en maskin heller.
Khurram Inam
Khurram Inam (født 28. oktober 1966) er en pakistansk skytter som konkurrerer i skeet. Han representerte landet sitt under Sommer-OL 2012 i London, der hans beste resultat var nummer 28 i skeet.
Nederland under Vinter-OL 1984
Nederland under Vinter-OL 1984. Tretten sportsutøvere, ni menn og fire kvinner, fra Nederland deltok i to sporter, hurtigløp på skøyter og bobsleigh i Vinter-OL 1984 i Sarajevo i Jugoslavia. Nederland vant ikke noen medaljer, beste plassering var en femteplass på 3 000 meter skøyter for damer. Skøyteløperen Hilbert van der Duim var Nederlands flaggbærer under åpningsseremonien.
The Neptunes
The Neptunes består av Pharrell Williams og Chad Hugo, to produsenter som har produsert mange av de siste års listeplasser. (Nellys «Hot in Here», JAY Zs «Nigga Please»), (Britney Spears' «I'm a Slave For You» og halve Justin Timberlakes debutalbum som soloartist). The Neptunes har også et band frontet av Pharrell, N.E.R.D, som har gitt ut et bestselgende album; In Search Of....
Ingebrigtsen
Ingebrigtsen er et vanlig etternavn i Norge. Per januar 2020 var det 2,892 med etternavnet Ingebrigtsen i Norge. Navnet er et patronymikon, og betyr sønn av Ingebrigt.
Familien Ingebrigtsen fra Sandnes
Familien Ingebrigtsen fra Sandnes er en friidrettsfamilie, der tre brødre trent av far, Gjert, representerer Sandnes IL og har etablert seg på høyt internasjonalt nivå innen mellom- og langdistanseløp. Familien er portrettert i TV-serien Team Ingebrigtsen
Venezuela under Panamerikanske leker 2011
Venezuela under Panamerikanske leker 2011. Venezuela deltok i de 16. Panamerikanske leker som ble arrangert i Guadalajara i perioden 14. og 30. oktober 2011. De kom på åttendeplass med tolv gull-, tjuesju sølv- og trettitre bronsemedaljer.
Arne Fossmo
Arne Fossmo (født 1965) er en norsk lokalpolitiker som siden 2015 er ordfører i Ringebu kommune.
Bow Brickhill
Bow Brickhill er en landsby og verdslig sogn i Buckinghamshire, England. Administrativt er den en del av distriktet (borough) Milton Keynes, og den ligger rett sørøst for byen Milton Keynes. I henhold til folketellingen av 2011 bor det 562 innbyggere i landsbyen.
Slaget ved Leuktra
Slaget ved Leuktra var et slag som ble utkjempet mellom thebanere og spartanere og deres respektive allierte i konflikten etter korintkrigen. Slaget fant sted i nabolaget til Leuktra, en landsby i Boeotia i territoriet Thespiae.
Bow Brickhill
Navnet er en blanding av brytonisk breg og angelsaksisk hyll, som begge betyr «ås». Dette er et av flere eksempler i Storbritannia på stedsnavn som gjentar det samme på flere språk. Det første leddet kommer fra det angelsaksiske mannsnavnet Bolla. Navnet er passende, ettersom mye av bebyggelsen ligger i en bratt åsside. Av de ulike gjengivelsene av navnene på landsbyen i de historiske nedtegnelsene er Brichelle (1000-tallet); Brichull (1100-tallet); Bolle Brichulle, Bellebrikhulle (1200-tallet); Bolbrykhull og Bolbryghyll (1400-tallet, 1418).
Slaget ved Leuktra
Opptakt
På begynnelsen av det 4. århundre f.Kr. var byene Theben og Sparta involvert i en politisk feide og sporadisk krigføring ettersom spartanerne forsøkte å opprettholde sin posisjon som den dominerende greske bystaten, mens thebanerne kjempet for å ekspandere sin egen innflytelse. En av sakene mellom de to maktene involverte regionen Boeotia som var under den politiske innflytelsen til Theben.
Bow Brickhill
Landsbykirken står utenfor selve landsbyen. Den er skjult i landskapet, og kan ikke sees før man står inne på kirkegården. Denne beliggenheten er typisk for steder hvor det har vært en sterk keltisk innflytelse, noe også stedsnavnet understreker at området har hatt. Kirken sto ubrukt siden lenge før borgerkrigen, og i 1757 ble den gamle kirken revet og en ny bygget på samme sted. Den er viet til alle helgener (All Saints).
Hymnemelodien «Bow Brickhill» av Sydney Nicholson ble skrevet som en hyllest til kirken etter at Nicholson besøkte den sammen med koret fra Westminster Abbey i 1923.
Slaget ved Leuktra
Opptakt
Striden tilspisset seg da en koalisjon med boeotiske bystater appellerte til Sparta om å fri dem fra Thebens politiske kontroll. Spartanerne krevde at thebanerne oppløste sin okkupasjonshær. Thebanerne nektet, derfor marsjerte den spartanske kong Kleombrotos til krig fra Fokis. Han valgte ikke den enkle ruten inn i Boeotia gjennom den vanlige trassen, men marsjerte over høydene via Thisbae og tok festningen Kreosis (sammen med tolv thebanske krigsskip) før thebanerne var klar over deres nærvær. Det var her at en peloponnesisk hær på rundt 10 000–11 000 soldater ble konfrontert av en boeotiansk styrke på rundt 6 000–7 000 soldater under Epaminondas. Til tross for overlegent antall og den tvilsomme lojaliteten til de boeotianske allierte, tilbød Epaminondas slag på sletten nedenfor byen.
Slaget
Den normale praksisen til spartanerne (og grekerne generelt) var å etablere sitt tungt bevæpnede infanteri i en solid masse, eller falanks, rundt åtte til tolv mann dyp. Dette var regnet for å skape den beste balansen mellom dybde (og presskraften den skapte) og bredde, dvs område falanksen dekket i fronten av slaglinjen. For å forhindre den berømte høyredriften i falanksen, plasserte greske kommandanter tradisjonelt de mest erfarne, høyest respekterte og vanligvis dødeligste styrker på høyre ving. Til sammenligning ble de minst innflytelsesrike styrkene ofte plassert på venstre ving.
I et betydelig brudd med tradisjonen plasserte Epaminondas sitt kavaleri og en femti mann dyp kolonne av thebansk infanteri på sin venstre flanke, og sendte denne styrken fremover mot spartanernes høyre flanke. Hans tynnere og svakere kolonner i sentrum og på høyre flanke ble satt opp slik at de var lenger til høyre og lenger bak den fremrykkende kolonnen i en såkalt echelonformasjon.
Ydmykhet
Ydmykhet (av norrønt auðmjúkr i betydningen jeg/noen «som lett blir myk») betegner en persons egenskap, ved at vedkommende personlig viser beskjedenhet, saktmodighet og underdanighet i forholdet til omverdenen. Egenskapen blir vedsatt i et samfunn dominert av holdninger beskrevet i «Janteloven», og er gjerne sett i motsetning til å være belærende, eller å ha manglende evne til å se egne svakheter. Betegnelsen blir også brukt i religiøs sammenheng, der den anses som en positiv egenskap, ved at personen erkjenner sine egne feil og syndigheter, og underkaster seg Guds vilje.
Slaget ved Leuktra
Slaget
Fotsoldatene angrep, og den spartanske tolv mann dype formasjonen på høyre flanke kunne ikke ta imot det tunge innslaget til motstandernes 50 mann dype kolonne. En kort pressekamp fulgte, hvor spartanerne forsøkte å holde igjen for den gigantiske massen av thebanere og den hellige banden til de ble bokstavelig talt overkjørt av den enorme kolonnen. Spartanernes høyre ble kastet bakover med et tap på 1000 menn, av disse var 400 spartanske borgere, inkludert kong Kleombrotos. Innen det thebanske sentrum og den høyre flanken rykket frem til punktet der de møtte fienden, var den høyre flanken knust.
Ydmykhet
Bibelsk omtale
Ydmykhet er opptegnet som en av «Åndens frukter» i Paulus brev til Galatermenigheten (5:22-23) "22 Men Åndens frukt er kjærlighet, glede, fred, overbærenhet, vennlighet, godhet, trofasthet, 23 ydmykhet og selvbeherskelse. Slike ting rammes ikke av loven!"
Slaget ved Leuktra
Slaget
Resten av peloponneserne som var uvillige deltakere, trakk seg tilbake og etterlot slagmarken til fienden da de så at deres høyre flanke var slått. En nyankommen thessalisk hær under Jason av Ferae overbeviste en spartansk forsterkningsstyrke under Arkhidamos til å trekke seg tilbake, mens thebanerne ble overtalt til ikke å fortsette angrepet på de overlevende spartanerne.
Historisk betydning
Slaget er av stor betydning i gresk historie. Epaminondas brøt ikke bare med tradisjonelle taktiske metoder i sin tid, men markerte en revolusjon i militærtaktikk. Dette er det første kjente tilfellet av en skjev infanterioppstilling og en av de første overlagte konsentrasjonene av angrep på vitale punkter i fiendens linje. Den nye taktikken til falanksen som ble introdusert av Epominondas, brukte for første gang i militærhistorien de moderne prinsippene om lokal overlegen makt.
Ydmykhet
Bibelsk omtale
Ydmykhet er en betingelse for å stå i rett forhold til Gud. Både Peter og Jacob har sammenfallende vers som bekrefter at ydmykhet er den livsholdning som utløser Guds velbehag og nåde. I motsetning gjør hovmot og stolthet at man får Gud i mot seg. (Jakob 4:6 og 1. Peter 5:5.)
Slaget ved Leuktra
Historisk betydning
Bruken av disse taktikkene var kanskje et direkte resultat av bruken av lignende manøvrer utført av Pagondas, hans landsmann, under slaget ved Delion. Videre er det ingen tvil om at Filip II av Makedonia som studerte og bodde i Theben, var sterkt influert av slaget til å utvikle sin egen, svært effektive vinkel på taktikker og utrustning. Hans sønn Aleksander ville fortsette å utvikle sin fars teorier til et helt annet nivå.
Ydmykhet
Bibelsk omtale
Ydmykhet inngår i Grundtvigs «Danske ordsprog»: «Ydmyghed gaar for (det vil si: har fortrinnet for) ære». (1845).nr.2973.
Slaget ved Leuktra
Historisk betydning
Historikerne Victor Davis Hanson og Donald Kagan, blant andre, har hevdet at Epominondas såkalte «skjeve formasjon» ikke var en ment og gjennomtenkt oppfinnelse i infanteritaktikk, men mer en smart respons på omstendighetene. Siden Epominondas hadde samlet sin venstre flanke slik at den var 50 mann dyp, var resten av hans enhet nødvendigvis etterlatt med færre styrker enn normalt. Dette betydde at deres opprettholdelse av åtte til tolv mann dype kolonne måtte skje på bekostning av enten antall kompanier eller deres bredde. Siden Epaminondas allerede var tallmessig underlegen, hadde han ikke annet valg enn å danne færre kompanier og marsjere dem diagonalt mot den langt større spartanske linjen for å angripe så mye som mulig. Hanson og Kagans argument er derfor at taktikken var mer utvidet enn noe annet. Uansett hva som var motivasjonen, forblir faktaet at taktikken representerte en nyvinning og var uten tvil svært effektiv.
Ydmykhet
Forholdet til «Janteloven»
Forholdet mellom ydmykhet og ære er karikert av Aksel Sandemose i «Janteloven».
Pål Olson Grøt
Pål Olson Grøt (1812–1906) var rosemaler i Hol i Hallingdal.
Småhirden
Småhirden var en del av Nasjonal Samlings Ungdomsfylking (NSUF), ungdomsorganisasjonen til Vidkun Quislings nazistparti Nasjonal Samling (NS). Småhirden var for jenter i alderen 10-14 år. De andre avdelingene i NSUF var Jentehird, for jenter og unge kvinner 14–18 år, Guttehird, for gutter 10–14 år, og Unghird for gutter og unge menn 14-18 år. Hirden samlet barn og ungdom og påvirket dem gjennom møtevirksomhet der det blant annet ble sunget sanger og holdt foredrag, og ved å arrangere leir.
Slaget ved Leuktra
Historisk betydning
Slagets politiske effekter var langtrekkende. Tapene i materiell styrke og prestisje som ble påført spartanerne ved Leuktra og i det påfølgende slaget ved Mantinea var viktige i å ta fra dem deres overherredømme i Hellas. Derfor endret slaget for alltid den greske maktbalansen siden Sparta ble fratatt sin tidligere viktighet og var redusert til en annenrangs makt blant de greske bystatene.
Pål Olson Grøt
Pål Grøt var født og oppvokst på Nerolshaugen, og på en kiste han har malt til seg selv står det Paul Olsen Neeraal født den 15de desember 1813. Han var nok eldre enn han selv trodde for etter kirkeboka er han døpt 13. desember 1812.
Pål Grøt var trolig elev av Nils Bæra i Ål og ble en av de sentrale rosemalerne i Hol. Malingen hans har mange fellestrekk med malingen til sambygdingen Torstein Sand. Disse to ser ut til å ha påvirket hverandre både i motiv valg og i teknikk, og begge ble viktige forbilder for samtidige og senere rosemalere i Hol. Pål Grøt har malt mange ølboller med stor variasjon og fantasirikdom. Kistemalingen hans har oftest ett grunntema og midtmotivene er gjerne dyrefigurer eller hus.
Pål Grøt er representert i samlingene på Hol Bygdemuseum, Hallingdal Museum, Drammens Museum og Norsk Folkemuseum.
Prestfossen
Prestfossen er en foss i elva Bøvra, ved tettstedet Fossbergom i Lom kommune i Innlandet. Fossen ligger ved stedet hvor riksvei 15 krysser Bøvra, like før elva løper ut i innsjøen Skim.
Prestfossen har blitt benyttet til å drive både mølle og sagbruk, og det har tidligere også vært et lite kraftverk ved fossen.
Småhirden
Store norske leksikon definerer Hirden som partiets ideologiske kjerne. Under okkupasjonen fikk denne kjernen et mer militært tilsnitt, og den skulle danne grunnstammen i en fremtidig norsk, nazistisk hær.
Uwe Daßler
Uwe Daßler (født 11. februar 1967 i Ebersbach i Sachsen), tysk svømmer som deltok i de olympiske leker 1988 i Seoul.
Daßler ble olympisk mester i svømming under Sommer-OL 1988 i Seoul. Han vant 400 meter fri foran Duncan Armstrong fra Australia og Artur Wojdat fra Polen. Han kom på tredjeplass på 1500 meter fri. Daßler var også med på det østtyske stafettlaget som kom på andreplass på 4 x 200 meter fri bak USA. De andre på laget var Sven Lodziewski, Thomas Flemming og Steffen Zesner.
Rolf Sunnaas
Rolf Egil Sunnaas (født 10. november 1916 i Oslo, død 8. januar 1979) var en norsk helseleder. Han grunnla Sunnaas sykehus sammen med kona Birgit Sunnaas i 1954.
Under andre verdenskrig var han aktiv i motstandsbevegelsen, og måtte flykte til Sverige i 1943. Her arbeidet han med å organisere matforsyninger, blant annet under tilbaketrekkingen fra Finnmark.
Han var ridder av St. Olavs Orden, og vant Peer Gynt-statuetten i 1977.
Medium Kitchen
Medium Kitchen er et norsk pop- og rockeband.
2010: Året vi får kontakt
2010: Året vi får kontakt (originaltittel: 2010: The Year We Make Contact) er en amerikansk science fiction- og mysteryfilm fra 1984 regissert og produsert av Peter Hyams. Filmen handler om en amerikansk-sovjetisk ekspedisjon som sendes til Jupiter for å undersøke hva som skjedde med romskipet Discovery ni år tidligere. Ekspedisjonen skjer samtidig med at det er økende spenning mellom de to supermaktene. 2010 er en oppfølger til 2001: En romodysse. Hovedrollen spilles av Roy Scheider, mens sentrale biroller spilles av John Lithgow, Helen Mirren, Bob Balaban, Keir Dullea og Douglas Rain.
Filmen er basert på Arthur C. Clarkes roman 2010: Odyssey Two (1982), som ble skrevet som en oppfølger til 2001.
Handling
Mens jorden trues med atomkrig planlegger NASA en ekspedisjon ut i verdensrommet, blant annet for å undersøke hva som egentlig hendte med romskipet Discovery da det havarerte 9 år tidligere etter at datamaskinen ombord gikk amok. Romskipet har siden gått i bane rundt en av Jupiters måner, men snart registrerer de at Discovery er i ferd med å trekkes ujevnt mot Jupiter. Men amerikanerne havner i en kinkig posisjon når de oppdager at russerne ligger langt foran og vil nå frem før dem. Landene som er på randen av krig, må samarbeide. Det inngåes en avtale om at amerikanske forskere får være med romskipet Leonov, mot at ingen informasjon om hva HAL 9000 oppdaget blir holdt tilbake. Etterhvert som de nærmer seg Jupiter begynner en lang rekke uforklarlige ting å skje. Kan de stole på HAL 9000? Er Dave Bowman egentlig død? Og hva er i ferd med å skje på Jupiter?
Publikum og økonomi
2010 innbrakte 40 millioner dollar på kino i USA og ble den 17. mest innbringende filmen på amerikansk kino i 1984.
Produksjonskostnadene var på 28 millioner dollar.
Anmelderne
Den fikk blandet mottakelse fra kritikerne, noe som gjenspeiles i at den har fått 65 % på Rotten Tomatoes.
Både VGs, Dagbladets og Dagsavisens anmelder gav den terningkast fire.
Priser og mominasjoner
Den vant en Hugo Award og ble nominert til fem Oscar og tre Saturn Awards.
Evanger kirke
Evanger kirke (Evanger kyrkje) er en langkirke fra 1851 i Voss kommune, Vestland fylke.
Byggverket er i tre og har 250 plasser.
Tidligere kirker på Evanger
Det har vært kirke på Evanger siden middelalderen. Det tidligste man finner Evanger-kirken nevnt i kildene er i Bergen kalvskinn fra midten av 1300-tallet. Middelalderkirken var trolig en stavkirke. Det er litt uklart hvor lenge middelalderkirken stod, men den ble trolig erstattet av en tømmerkirke på 1600-tallet. 1600-tallskirken stod til den ble erstattet av den nåværende kirken i 1851. Fra middelalderkirken er det tatt vare på en kirkeklokke, mens den andre av de to klokkene som er i kirken er fra 1673.
Gigantopithecus
Gigantopithecus er en utdødd slekt av menneskeaper. Man regner med tre arter.
Man har funnet fossiler av dyrene i Kina, India og Vietnam. De er trolig de største primater som overhodet har eksistert. Deres nærmeste slektninger i dag er orangutanger, og de har i levende tilstand trolig liknet en stor, gorillaaktig orangutan.
Gigantopithecus forsvant for ca 200 000 -100 000 år siden, da starten av siste istid førte til minkende tropisk skog, økende savanne, og matmangel for den enorme primaten. Den kan også ha blitt jakta på av tidlige mennesker.
Grand Hotel d’Angkor
Grand Hotel d'Angkor er et historisk luksushotell i Siem Reap i Kambodsja. Det ble åpnet i 1929, og lever av nærheten til ruinene i Angkor. Det ligger på adressen 1 Vithei Charles de Gaulle.
Manautea
Utseende
Nokså små, spinkle, mer eller mindre metallisk fargede sandjegere. Hodet er nokså stort med rundede fasettøyne (selve fasettøynene ikke spesielt store), antennene svært tynne og nesten så lange som kroppen. Pronotum er bredere enn langt, tønneformet med markerte innsnevringer foran og bak og en skarp midtfure. Dekkvingene er jevnbrede, skrått avskårne bak, beina lange og tynne.
Utbredelse
Slekten er endemisk for Ny-Caledonia.
Gistemar
Gistemar (også kjent som Ghislemar, Gislemar, Giselmar; død 685) var for en kort tid rikshovmester i Neustria og Burgund etter å ha avsatt sin far Waratton i 684. Han gikk i krig med Austrasia og Pipin av Herstal og overvant ham i Namur. Han hersket i omtrent ett år, men etter at han døde, overtok Waratton igjen embetet.
Hans mor var Ansflede.
Cătălin Predoiu
Cătălin Marian Predoiu (født 27. august 1968 i Buzău i Romenia) er en rumensk politiker, som overtok som utøvende statsminister i Romania etter at Emil Boc trakk seg 6. februar 2012. Tidligere var han landets justisminister.
Cătălin Predoiu gikk ut som jurist fra Universitetet i Bukarest i 1991. Etterpå fullførte han et treningsprogram i forretningsjus ved et advokatfirma i Caen i Frankrike. I perioden 1994 til 2007 underviste Predoiu i forretningsjus ved Universitetet i Bukarest og fullførte en doktorgrad.
29. februar 2008 ble Predoiu justisminister i regjeringen til Călin Popescu-Tăriceanu, en post han hadde til han trådte inn som interimstatsminister i 6. februar 2012.
Kamilya Jubran
Kamilya Jubran (arabisk: كميليا جبران; født i 18. september 1962 i Akko i Israel) er en palestinsk sangerinne og musiker med israelsk statsborgerskap. Hun synger på høyarabisk og tonesetter moderne arabiske dikt, og dikt oversatt til arabisk.
Liv og virke
Kamilya Jubran er datter av en musikklærer og instrumentbygger som i hennes barndom begynte å unndervise i spille på oud og på qanun.