cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Ministerråd
Det finnes tre typer utenriksstasjoner som representerer Norge i andre land: ambassader og Norges faste delegasjoner til internasjonale organisasjoner, samt generalkonsulater.
På ambassadene og delegasjonene er diplomatstillingene fra øverst til nederst som følger: ambassadør, ministerråd, ambassaderåd, ambassadesekretær og attaché.
Aphthona venustula
Aphthona venustula (Goeze 1777) er en bille som tilhører familiegruppen bladbiller (Chrysomelidae). Den finnes ikke i Norge.
Aphthona venustula er en liten bille, mellom 1,8-2,4 mm lang. Den er mørk, blåsvart med en metallisk glans på hodet, halsskjoldet (pronotum) og dekkvingene. Fasettøynene er noe utstående. Dekkvingene har fin uregelmessig punktur. Kroppen er litt langsmal og pæreformet. Beina er lyse, gulbrune, mens baklåret er mørkt. Baklåret er langt tykkere enn de andre lårene. Den er svært lik flere andre jordlopper i samme slekt.
Både larvene og de voksne (imago) billene lever av å spise blad på næringsplanten.
Once Upon a Time in Mexico
Once Upon a Time in Mexico er en amerikansk/meksikansk action-thrillerfilm fra 2003, regissert av Robert Rodriguez. I hovedrollene medvirket et stjernespekket lag med Antonio Banderas, Johnny Depp, Salma Hayek, Willem Dafoe, Enrique Iglesias, Mickey Rourke og Eva Mendes.
Handling
Forfulgt og merket av tragedie har El Mariachi (Antonio Banderas) trukket seg tilbake til et liv i isolasjon. Da en korrupt CIA-agent ved navn Sands (Johnny Depp) har bruk for hjelp til å sabotere den mektige og ondskapsfulle kartellbaron Barrillos (Willem Dafoe) attentatplaner mot Mexicos president, blir den «pensjonerte» helt tvunget fram fra sitt hjemmested. Det er ikke bare Sands oppgave som kaller for El Mariachi har også sine egne årsaker for å komme tilbake. I en atmosfære av revolusjon, grådighet og hevntørst tar han seg fram gjennom et truende landskap på jakt etter Barrillo og hans menn - med god hjelp fra sine to pålitelige «gitarkamerater» Lorenzo (Enrique Iglesias) og Fideo (Marco Leonardi).
The Meyerowitz Stories
The Meyerowitz Stories (New and Selected) er en amerikansk dramakomedie fra 2017, regissert og skrevet av Noah Baumbach. Adam Sandler, Ben Stiller, Dustin Hoffman og Emma Thompson spiller hovedrollene. Filmen handler om en voksen søskenflokk som må leve i skyggen av sin far.
The Meyerowitz Stories konkurrerte om Gullpalmen under filmfestivalen i Cannes i 2017. Filmen fikk god kritikk, blant annet for Baumbachs manus og skuespillet. Sandler fikk spesielt mye oppmerksomhet for sin rolleskildring. Filmen ble gjort tilgjengelig på strømmetjenesten Netflix 13. oktober 2017.
Handling
Søsknene Danny Meyerowitz (Adam Sandler), Matthew Meyerowitz (Ben Stiller) og Jean Meyerowitz (Elizabeth Marvel) sliter med å leve i skyggen av sin viljesterke far Harold Meyerowitz (Dustin Hoffman).
Thembu
Thembu er en liten stamme i Transkei som ligger sør i Sør-Afrika, de snakker xhosa, som er kjent for den spesielle «klikkelyden». Den mest kjente thembu er Nelson Mandela.
Marios Kaperonis
Marios Kaperonis (gresk: Μάριος Καπερώνης; født 17. februar 1983) er en gresk bokser.
Han representerte Hellas under Sommer-OL 2004 i Athen, der han ble utslått i første runde.
Kewet
Kewet er et norsk bilmerke for elektriske biler, produsert av Elbil Norge i Oslo og er ment å være en teknisk enkel bil for lokaltransport.
Elbil Norge produserer kun én modell av gangen. Den nåværende modellen er en liten 3-seter, de første 5 modellene hadde to seter. Bilen har en rekkevidde på mellom 50 og 80 kilometer før den må lades opp, og topphastigheten er på 80 km/t. Hastigheten kan reguleres ned, slik at den for eksempel kan selges som en «nabolag-elbil» (NEV) i USA. Med Li-Ion-batterier er rekkevidden omkring 150 kilometer. Rammen er laget av galvanisert stål, mens karosseriet er av glassfiber.
Kewet ble opprinnelig utviklet i Hadsund i Danmark mellom 1991 og 1995. Produksjonen ble så flyttet til Nordhausen i Tyskland en stund, før den kom tilbake til Hadsund. I 1998 ble produksjonsrettighetene kjøpt av Kollega Bil, og etter utvidelsen i juni 2005 er beregnet årsproduksjon på mellom 100 og 500 biler per år fra fabrikken på Økern i Oslo.
Merkenavnet Kewet er ikke lenger i bruk. Siden 2007 har Elbil Norge sine biler blitt produsert under navnet Buddy.
EM i karate 1989
EM i karate 1989 (europamesterskapet i karate) ble arrangert i Titograd (Podgorica) i Jugoslavia i 1989.
Skedsmohallen
Skedsmohallen er en idrettshall i Lillestrøm kommune, bygget i 1981/82. Hallen har vært kommunens største innendørs idrettsanlegg, med idretter som håndball, basketball, innebandy, volleyball og friidrett.
Tidligere ble hallen mye brukt som konsertarena. Blant artistene som har spilt i hallen er:
Eckmannsbakken
Eckmannsbakken er liten tverrgate som går fra Øvre Strandgate til Haugvaldstads gate i Gamle Stavanger, Eiganes og Våland bydel.
Gatenavnet ble vedtatt i 1927. Det er usikkert hvem gaten er oppkalt etter av tre borgere med navnet Eckmann som har bodd i Stavanger. Det kan være bøkker Jesper Hans Jakob Eckmann (1801–1877) født i Glückstadt, eller hans sønn skipskapteinen Carsten Eckmann (1836–1920) som fikk bygget Øvre Strandgate 60 i 1869 (som ligger rett ved Eckmannsbakken), eller murermester Johan Henrich H. Eckmann (født 1811, i Glückstadt) som har gitt navn til Eckmannsbakken i Stavanger.
Rice University
Rice University  er et privat universitet i Houston i delstaten Texas i USA. Det ble grunnlagt i 1912.
Ved lærestedet var det 7 212 studenter og 440 vitenskapelig ansatte i 2006, og dette året var skolepengene US$ 28 900 for studenter folkeregistrert i USA. Undervisningen gis opp til mastergradsnivå.
En tidligere rektor, Malcolm Gillis, gikk i 2004 inn med støtte og organiserte medfinansiering av det nordkoreanske lærestedet Pyongyang vitenskapelige og teknologiske universitet, hvor Gillis er viserektor.
Manum skole
Manum skole var en folkeskole i daværende Sem kommune i Vestfold. Skolen sto ferdig i 1865 og ble nedlagt i 1911 like før Sem skole åpnet.
Caroline av Danmark
Caroline av Danmark (født 28. oktober 1793 i København, død 31. mars 1881 i København) var arveprinsesse av Danmark. Hun var Frederik VI og Marie Sophie eldste datter.
Hun giftet seg 1829 med arveprins Frederik Ferdinand av Danmark. Ekteskapet var barnløst.
Tidebønn
Dagens romersk-katolske liturgi ble fastlagt i 1975. Den er samlet i Breviarium Romanum. I den ortodokse kirke har den navnet Horologion. De fleste liturgiske kirkesamfunn bruker tidebønner i forskjellige variabler.
Tidene
De tradisjonelle åtte er:
I mange klostre ber man fortsatt ved alle åtte tider, men i mer åpne kommuniteter og blant de som ber tidebønnene alene er det i dag mer vanlig å be færre tidebønner:
Innhold
Bønnene har faste mønstre, som veksler fra dag til dag i en fire-ukers syklus i det alminnelige kirkeår og egne sykluser for de andre delene av kirkeåret. Den som leser alle tidebønnene vil i løpet av fire uker komme gjennom alle de 150 salmene i Salmenes bok.
Rochester Institute of Technology
Rochester Institute of Technology er et privat teknologifokusert universitet i Rochester i delstaten New York i USA. Det ble grunnlagt i 1829.
Tidebønn
Innhold
Det følgende er en kortfattet gjennomgang av de enkelte bønnene, der enkelte mindre ledd er utelatt.
Rochester Institute of Technology
Ved lærestedet var det 15 557 studenter og 1 203 vitenskapelig ansatte i 2006, og dette året var skolepengene US$ 25 011 for studenter folkeregistrert i USA. Undervisningen gis opp til doktorgradsnivå.
Tidebønn
Laudes og vesper
Etter åpningsord følger fire salmer og en tekst fra Det gamle testamente ved laudes og fem salmer ved vesper; alle med antifoner. Så følger en lesning fra Bibelen, en hymne og et responsorium. Deretter kommer ved laudes Benedictus og ved vesper Magnificat. Til slutt kommer Fadervår og forbønner samt en avslutningsbønn.
Middagsbønn
De fire bønnene mellom laudes og vesper, som i dag ofte slås sammen til én middagsbønn, begynner med åpningsvers og bønn, som følges av tre salmer med antifoner. Deretter kommer en lesning og et responsorium, Kyrie eleison og Fadervår og til slutt en avslutningsbønn.
Kompletorium
Kompletorium består av innledende ord fulgt av en tid i stillhet mens man gransker sin samvittighet og et botsrite. Deretter kommer en hymne, en samle med antifoner, skriftlesning, responsorium og Simeons lovsang. Tilslutt kommer en velsignelse og en hymne til jomfru Maria.
Tidebøker
I middelalderen skaffet velstående fyrster og andre prominente personer seg gjerne bøker som inneholdt tidebønnene, såkalte tidebøker. Disse bønnesamlingene var verdifulle statusgjenstander, både fordi bøker i seg selv var kostbare og sjeldne, og fordi tidebøkene som regel var særlig rikt utsmykkede illuminerte manuskripter.
William Clarke
William Clarke (født 11. april 1985) er en profesjonell australsk landeveissyklist. Clarke har vært profesjonell syklist siden 2011.
Smiubelgin
Smiubelgin (også skrevet Smiubelgen og Smiubæljin) er en fjellkjede i den vestlige delen av Rondane. Den er skilt fra den østlige delen av Rondane av Rondvatnet. Smiubelgin har spissere fjelltopper enn den østlige delen av Rondane.
Gustav Kirchhoff
Gustav Robert Kirchhoff (født 12. mars 1824 i Königsberg, død 17. oktober 1887 i Berlin) var en tysk fysiker. Han ga flere bidrag av fundamental betydning for moderne naturvitenskap. Hans elektriske lover benyttes i all moderne elektroteknikk og elektronikk, mens hans innføring av spektroskopiske metoder gjør det mulig å utforske alt fra atomer i materialer til stjerner og galakser i Universet. Sammen med sin kollega Robert Bunsen oppdaget han på denne måten de to nye grunnstoffene cesium og rubidium. Et annet resultat av de samme studiene var formuleringen av Kirchhoffs strålingslov for varmestråling og dens sammenheng med sorte legemer. Han bidro også til utvikling av termodynamikk for kjemiske reaksjoner og viste hvordan diffraksjon av lys kan forklares matematisk direkte fra Maxwells ligninger for elektromagnetiske bølger. Gjennom sin undervisning og lærebøker bidro han til å bygge opp en sterk tradisjon innen teoretisk fysikk i Tyskland på slutten av det 19. århundret.
Roy Snellingen
Roy Snellingen (født 1972) er en norsk tidligere motocrossutøver som representerte NMK Romerike.
Gustav Kirchhoff
Biografi
Etter å ha gjort seg ferdig med sin gymnasutdannelse i 1842, begynte Kirchhoff samme år studier i matematikk  ved Universitetet i Köningsberg. Her kunne han delta i det berømte matematisk-fysiske seminaret til Jacob Jacobi og Franz Ernst Neumann. Spesielt hadde Neumann en sterk innflytele på den unge Kirchhoff og fikk han mer interessert i fysikk enn ren matematikk. Det var også under dennes inspirasjon han skrev sitt første vitenskapelige arbeid om elektriske kretser. Kirchhoff mottok sin doktorgrad der i 1847 og habiliterte seg i Berlin året etter. Han ble da Privatdozent slik at han hadde lov til å forelese.
Roy Snellingen
Han vant 20 NM-gull i perioden 1989–1996. Han vant kongepokalen i 1995.
Eliteserien i volleyball for kvinner 2022/23
Mizunoligaen 2022–23 er det øverste nivået i volleyball i Norge for kvinner sesongen 2022-23.
Tsjuna
Tsjuna (russisk: Чуна, kalt Uda (russisk: Уда) oppstrøms for bosetningen Tsjunskij) er ei elv i Irkutsk oblast og Krasnojarsk kraj i Russland. Den er 1 203 km lang, med et nedbørfelt på 56 800 km².
Roy Snellingen
Han har vunnet EM-sølv i motocross i 1991, og har en 6. plass i VM.
Gustav Kirchhoff
Biografi
Etter å ha undervist i Berlin i to år, fikk Kirchhoff i 1850 en fast stilling i Breslau som professor extraordinarius i fysikk. Der ble året etter også kjemikeren Robert Bunsen ansatt og tok opp et tett samarbeid med Kirchhoff. De ble gode venner slik at da Bunsen i 1852 ble tilbudt en ny stilling i Heidelberg, så anstrengte han seg for å få Kirchhoff med seg. Det lyktes i 1854 da det ble en ledig stilling der og Kirchhoff ble ansatt som professor ordinarius (full professor) og leder for fysikklaboratoriet. Han giftet seg i 1857 med Clara Richelot som var datter til Friedrich Richelot som i 1843 hadde overtatt professoratet i Königsberg etter Jacobi og vært Kirchhoffs lærer i matematikk. De fikk i alt fem barn. I 1857 ble også Hermann von Helmholtz ansatt i Heidelberg, noe som gjorde universitetet til et av de ledende innen naturvitenskap i hele Europa.
Roy Snellingen
Snellingen måtte legge opp som motocrossfører i 1996 etter et nakkebrudd, men gjorde senere comeback i bilsport.
Eliteserien i volleyball for kvinner 2022/23
Årets lag
Kapteiner og trenere for de ulike lagene gjennomførte ved sesongslutt en avstemning med formål om å finne årets lag. Følgende spillere kom med på laget:
Tsjuna
Elva har sitt utspring lengst sørvest i Irkutsk oblast, på rundt 2 500 meters høyde i nordhellingen av de østlige Sajanfjellene. Fra kildeområdet renner elva mot nord over Det sentralsibirske platå. Den renner gjennom byen Nizjneudinsk, og snur deretter mot vest til den løper sammen med Birjusa og danner elva Tasejeva.
Gustav Kirchhoff
Biografi
Flere andre universiteter prøvde å få Kirchhoff ansatt. Men han trivdes så godt i Heidelberg at han avslo alle tilbud. Men etter hvert ble vanskelighetene med å bevege seg så store at han måtte slutte sine eksperimentelle arbeider. Så da Universitetet i Berlin i 1874 kunne tilby han en stilling som professor i matematisk fysikk, takket han ja. Samme år ble også Kirchhoff utnevnt til fullt medlem av Vitenskapsakademiet med lønn. Dette skyldes delvis også at Helmholtz hadde begynt der i 1870. Berlin var da blitt hovedstad i et forent Tyskland og universitet hadde store planer om å bli det ledende i landet. Den nyopprettete stillingen var det første professoratet i teoretisk fysikk i Berlin. Tidligere var fysikk alltid forbundet med en eksperimentell aktivitet.
Selv om Kirchhoff engasjerte seg på mange fronter i Berlin, ble livet i storbyen delvis en nedtur. Han måtte føre et stillere liv og hans kone trivdes ikke. Det var i denne perioden Kirchhoff konsentrerte seg om sin undervisning som etter hvert ble utgitt i fire bind som Vorlesungen über mathematische Physik. De fikk stor betydning for kommende generasjoner av studenter. Fra 1880 fikk han stadig større problemer med sin helse og måtte i 1884 innstille forelesningene og si fra seg valget til rektor ved universitetet. På tross av flere følgende kuropphold ble han ikke mye bedre og døde i 1887.
Kirchhoff er begravet på Alter St.-Matthäus-Kirchhof i Berlin, ikke langt unna graven til matematiker Leopold Kronecker. Litt lengre unna ligger også graven til Heinrich Rubens som gjorde de avgjørende målingene på varmestråling som førte Max Planck i 1900 til den endelige forståelse av hva Kirchhoff hadde påbegynt.
Vitenskapelige bidrag
Kirchoff begynte å studere matematikk ved universitetet i Königsberg, men skiftet raskt sin interesse mot mer praktiske problem han lærte om i fysikk. Dette skyldes i stor grad hans lærer Franz Neumann som på den tiden arbeidet med å forstå elektriske og magnetiske fenomen. Hans første, vitenskapelige arbeider handler også om elektriske strømmer og spenninger. I denne forbindelsen utførte han også målinger for å bekrefte sine beregninger. Denne koblingen mellom teoretiske og eksperimentelle problemstillinger, skulle karakterisere resten av Kirchhoffs vitenskapelige virke. Men de viste også at han forble en matematiker av første rang.
Strøm og spenning
Georg Ohm hadde i 1827 beregnet strømmen i en lang ledning som var koblet til polene på en spenningskilde og dermed utledet Ohms lov for sammenheng mellom strøm og spenning i en slik enkel, elektrisk krets. Da Kirchhoff i 1845 var en 21 år gammel student, publiserte han en mye mer komplisert beregning for hvordan den elektriske strømmen fordeler seg i en metallskive som er tilkoblet forskjellige, eksterne strømskilder. Han generaliserte Ohms lov ved å si at strømmen alltid må være proporsjonal med gradienten til spenningen. Da strømmen er stasjonær, må den ha null divergens. Bortsett fra i tilkoblingspunktene, vil derfor spenningen overalt i platen oppfylle Laplaces ligning. Kirchhoff kunne løse denne for et vilkårlig antall slike kontaktpunkt.
I det enkleste tilfellet betraktet han en sirkulær skive med to kontaktpunkt på omkretsen. Gjennom det ene kommer det like mye strøm inn som det går ut gjennom det andre. Gjennom skiven fordeler strømmen seg slik at den overalt har en retning som er vinkelrett på linjer med samme potensial. Disse viste Kirchhoff ville være deler av sirkelbuer. Da ingen strøm kan gå ut gjennom omkretsen til sirkelen, må disse buene stå vinkelrett på denne.
Etter å ha beregnet det elektriske potensialet i hvert punkt på skiven, viser Kirchhoff i det samme arbeidet hvordan resultatet kan veriferes ved direkte målinger. Da potensialforskjellene er små og derfor vanskelig å måle, foreslo han enkel oppstilling av apparatur og ledninger som kan gi bedre nøyaktighet. Det er i forbindelse med denne eksperimentelle oppstillingen som tilsvarer en Wheatstone-bro, at han beviste hvordan strøm og spenning kan beregnes i en slik mer komplisert, elektrisk krets. Et punkt i kretsen hvor flere ledninger møtes, kalles vanligvis for et knutepunkt eller node. I et slikt punkt må like mye strøm gå inn som ut igjen. Dette er Kirchhoffs strømlov. Den kan uttrykkes på en annen måte ved å regne alle inngående strømmer Ik  som positive og utgående som negative. Da vil summen av alle strømmene som møtes i en node, være null slik at
Kirchhoffs spenningslov kommer frem ved å betrakte en lukket sløyfe i dette nettverket. Den går da gjennom et visst antall noder som hver har en viss spenning. Kalles spenningsforskjellen mellom to nærliggende noder på sløyfen for Uk , så må summen av alle disse rundt sløyfen være null slik at
Målingene til Kirchhoff ga god overensstemmelse med hans matematiske resultat. Året etter foreslo han en annen, eksperimentell undersøkelse av strømfordelingen i skiven. Etter å ha beregnet hvordan denne ville gi utslag på en kompassnål som ble holdt over skiven i forskjellige posisjoner, gjennomførte han også disse målingene og fant igjen at de stemte med hans teoretiske utledninger.
Elastisitetsteori
Da Kirchhoff kom til Berlin i 1848, hadde han fattet interesse for å forstå Chladnis klangfigurer som han hadde hørt om i Königsberg. Disse figurene kommer frem når fin sand strøs på en plate som utsettes for svingninger, for eksempel fra et musikalsk instrument. Sanden vil da ordne seg i et bestemt mønster som avhenger av hvordan platen holdes fast og hvordan den blir satt til å vibrerere. Napoleon hadde i sin tid utlovet en belønning til den som kunne komme med en vitenskapelig forklaring. Etter mye diskusjon, ble prisen gitt til den franske matematiker Sophie Germain som ga den første, matematiske beskrivelse av fenomenet. Hennes resultat ble i de følgende årene forbedret av Lagrange, mens Poisson og andre prøvde å løse de nye ligningene som derved ble etablert. Da det på den tiden ikke fantes en helhetlig teori for elastiske deformasjoner, forble situasjonen likevel uklar.
Det var først da Kirchhoff i 1850 publiserte sitt matematiske arbeid om svingninger av tynne plater, at dette problemet fikk en konsistent beskrivelse. Spesielt viste han hvor viktig det var å gi grensebetingelsene på platens rand en korrekt behandling. Han hadde selv planer om å gjøre eksperimenter for å teste sine nye beregninger, men så langt kom han ikke. Denne delen av elastisk teori bærer i dag Kirchhoffs navn.
Spektralanalyse
I Heidelberg tok Kirchhoff først opp igjen det teoretiske arbeide med å undersøke hvordan strømmer og spenninger kunne spre seg langs en elektrisk ledning. Dette var blitt viktig å forstå i forbindelse med kablene som på den tiden ble lagt gjennom verdenshavene for å telegrafere. Noen få år tidligere var dette problemet blitt studert av William Thomson. Ved å ta hensyn til induksjon viste Kirchhoff i 1857 at man måtte forvente en utbredelseshastighet som var tett opp til lyshastigheten. Dette var et overraskende resultat som først ble forstått vel ti år senere da Maxwell viste at det var en direkte konsekvens av hans elektromagnetiske ligninger som inneholdt en forskyvningsstrøm.
På den tiden var hans kollega Bunsen opptatt med å benytte sin nylig utviklete bunsenbrenner til å studere forskjellige, kjemiske forbindelser. Denne brenneren var konstruert slik at den kan en flamme med høy temperatur, men liten lysstyrke. Ved å plassere et stoff i flammen, vil den da lyse med en typisk farge som kunne brukes til å bestemme hva stoffet besto av.
Kirchhoff foreslo at en mer nøyaktig bestemmelse av den kjemiske sammensetningen ville være mulig hvis man analyserte lyset med et spektrometer. Sammen med den samme assistenten som hadde vært med å konstruere bunsenbrenneren, fikk de bygd deres første med et prisme som splittet lyset i linjer og band med forskjellige farger. For nesten alle stoff de plasserte i flammen, opptrådte den gule D-linjen fra natrium. Ofte skyldes det en liten forurensning av det analyserte stoffet. Den hadde fått sitt navn fra den tilsvarende Fraunhoferlinjen i solspektret.
Ved å ha natrium i brenneren samtidig som man slapp sollys gjennom spektroskopet, forventet de at den mørke D-linjen i solspektret ville forsvinne på grunn av lyset som ble sendt ut fra flammen. Men i stedet ble linjen enda mørkere. Dette var en total overraskelse for Kirchhoff. Men han kom raskt til den forklaringen at natriumet i flammen også kunne absorberere det samme, gule lyset som det emitterte. Han verifiserte denne antagelsen ved å erstatte sollyset med en annen lyskilde uten noen D-linje i utgangspunktet. Ble det sendt gjennom natriumflammen, fremkom igjen en mørk absorpsjonslinje i spektroskopet på samme sted som D-linjen.
Denne oppdagelsen betydde at det på Solen måtte finnes natrium. Tilsvarende måtte de andre Fraunhoferlinjene skyldes element man kunne bestemme ved å sammenligne med spektra i laboratoriet. På den måten kunne man finne ut hva både Solen og andre stjerner besto av. Kirchhoff skrev sammen en slik konklusjon og sendte den til Vitenskapsakademiet i Berlin. Der ble oppdagelsen fremført den 27. oktober, 1859. Denne dato kan da regnes som fødselsdagen for moderne spektroskopi.
Bunsen og Kirchhoff publiserte sine første oppdagelser året etterpå. Snart skaffet de seg et større og mer nøyaktig spektroskop som kunne fremvise flere og svakere spektrallinjer. Hvert grunnstoff hadde sitt karakteristiske spektrum. Ved å analysere på denne måten forskjellige jord og vannprøver fra omegnen, oppdaget de også de to nye alkalimetallene cesium og rubidium. I de følgende årene benyttet de denne nye spektralanalysen til å kartlegge spektrene til et stort antall kjemiske grunnstoff.
Varmestråling
Allerede om høsten 1859 da de skjønte at de mørke absorpsjonslinjene i solspektret tilsvarte tilsvarende emisjonslinjer for forskjellige grunnstoff, begynte Kirchhoff å tenke grundigere igjennom hva dette kunne bety. På den tiden fantes det ingen atomær forståelse av disse prosessene. Det kom først med Bohrs atommodell vel femti år senere. Men denne oppdagelsen viste at det måtte eksistere en direkte sammenheng mellom et stoffs evne til å sende ut stråling med en bestemt bølgelengde og dets evne til å absorbere stråling med den samme bølgelengden. Desto sterkere et legeme kan absorbere en bestemt stråling, desto kraftigere vil den emittere denne strålingen. Dette måtte også gjelde for varmestråling som var antatt å være som lys, men med lengre bølgelenger. Hvilke bølgelenger som opptrådte, avhang av temperaturen til stoffet eller legemet som sender ut strålingen. Ved romtemperatur sender ingen stoff ut synlig lys. Men varmes det opp til flere tusen grader, begynner det å lyse.
Kirchhoff definerte en emisjonsfunksjon Eiλ(T)  som sier hvor mye stråling et legeme av typen i  sender ut med bølgelengde λ  og temperatur T. Likedan innførte han en absorpsjonskoeffisient aiλ(T)  som sier hvor stor del av den innkommende strålingen dette legemet absorberer for denne bølgelengde og temperatur. Disse funksjonene er forskjellige fra stoff til stoff. Men ved bruk av termodynamiske argument, kom han frem til at forholdet
er uavhengig av stoffets egenskaper og er en universell funksjon. Dette er Kirchhoffs strålingslov. Den nye funksjonen Bλ(T) beskriver egenskaper ved selve strålingen og ble snart omtalt som Kirchhoffs funksjon. Han gjorde ikke selv noe forsøk på å beregne den. Mange andre prøvde dette i årene som fulgte, men det lyktes først for Max Planck i 1900. Hans strålingsformel representerte begynnelsen til den nye kvantefysikken.
Etter å ha presentert dette i en kort innberetning til Videnskapsselskapet i Berlin, skrev Kirchhoff noen måneder senere en mer utfyllende artikkel om disse egenskapene ved varmestrålingen. Her påpekte han også at man kan tenke seg et svart legeme som absorberer all stråling 100%. Det vil si at for alle bølgelengder fra varmestråling til ultraviolett lys vil det ha en absorpsjonskoeffisienten aλ(T) = 1. Emisjonen Eλ(T)  fra et slikt svart legeme er derfor gitt ved den universelle funksjonen Bλ(T). Da alle andre stoff har aiλ(T) ≤ 1, betyr det at Ikke noe legeme kan emittere mer stråling enn et svart legeme.
Optikk
Denne vanskeligheten ble først tatt opp av Helmholtz i 1860 mens han ennå var i Heidelberg. Sannsynligvis var det da Kirchhoff fattet interesse for problemet. I 1882 kunne han så vise at ved å løse Maxwells ligninger ved hjelp av det ny-utviklete Greens teorem, ville lyset i laveste approksimasjon bevege seg på den måten Huygens og Fresnel hadde antatt. Dette arbeidet skulle i årene som fulgte danne grunnlaget for stadig mer nøyaktige beregninger innen optikken og for utbredelse av annen stråling.
Engelskbukta (Jan Mayen)
Engelskbukta er ei åpen, bred bukt mot Grønlandshavet på nordvestkysten av Sør-Jan på Jan Mayen som regnes fra Kapp Rudsen i sørvest og i underkant av åtte kilometer nordøstover til fjellet Kvalrossen. Bukta er delt i en nordøstlig del, Kvalrossbukta, og en sørvestlig del, Tømmerbukta, ved Nova midt i hovedbukta. I 1618 ankom det 19 hvalfangstfartøyer fra Nederland til Jan Mayen og det kom opp et hovedkvarter i Kvalrossbukta med ti hytter.
Kvalrossbukta
I motsetning til Tømmerbukta er Kvalrossbukta godt egnet som havn. Når vindforholdene gjør det vanskelig å komme inn i Båtvika i Rekvedbukta kan Kvalrossbukta benyttes. Det er veiforbindelse fra Olonkinbyen til Rekvedsletta ved Kvalrossen på nordøstsiden av bukta.
Lokaliteter ved Kvalrossbukta
Hvalrossmuseet, som var lokalisert i en tidligere vakthytte fra andre verdenskrig, og Hollendarhaugen, med flere nederlandske graver, er to registrerte kulturminner på nordsiden av Kvalrossbukta. I tillegg ligger det rester av tre nederlandske hus på Rekvedsletta.
Hvalrossmuseet
Hvalrossmuseet er et tidligere museum på nordsiden av Kvalrossbukta som ble offisielt åpnet den 20. august 1964. Museet lå i ei hytte som ble bygd i 1942 som en tysk vaktstasjon med materialer som delvis ble tatt fra Haugenhytta som lå noe lengre nord. I årene 1949 til 1955 ble hytta brukt av Norsk Polarinstitutt. Ved tomteutgravninger i området gjorde personell fra LORAN-stasjonen blant annet funn av to kanoner, en dregg, harpunspisser, lanser og spekkniver som ble tatt vare på i vakthytta som fikk navnet Hvalrossmuseet. I 1969 ble samlingen flyttet til Olonkinbyen.
Hollendarhaugen
Hollendarhaugen er en omtrent 16 meter høy haug på Rekvedsletta hvor det ble satt opp et to meter høyt kors i 1931 av Thor Iversen med inskripsjonene «Hollenderhaugen», «Her hviler tapre hollandske menn.», «Reist 18-VIII 1931 av fiskerikonsulent Thor Iversen, Norge», «S/S Sotra» og «S/S Veiding 1931». Iversen foretok en utgravning av haugen og fant fire enkeltgraver og fire andre graver med minst to skjeletter i hver. Knoklene ble begravd på nytt i nye graver.
At stedet var en gravhaug ble dokumentert i august 1930 da mannskap fra «Sotra» oppdaget at det stakk ut bordender og en skjelettdel. Uten anledning til å undersøke nærmere fikk haugen navnet Hollenderhaugen da det ble antatt at gravene blant annet tilhørte syv nederlendere som døde av skjørbuk vinteren 1634.
Om lag 30 meter fra toppen av Hollendarhaugen står et lite kors av ukjent opprinnelse.
Eliteserien i volleyball for kvinner 2022/23
Kvalifisering til Eliteserien 2023/24
--
Klinga
Klinga er en tidligere kommune i tidligere Nord-Trøndelag, etablert i 1891 ved utskilling fra Vemundvik. Den er siden 1964 en del av Namsos kommune.
Vemundvik kommune ble opprettet ved innføring av formannskapslovene i 1837. I 1846 ble Namsos utskilt, og i 1891 ble Klinga utskilt som egen kommune. Grensen mellom Vemundvik og Klinga er Namsen. Bangsund var administrasjonssted i kommunen. Klinga, Vemundvik, Namsos, deler av Otterøy og Finnangerodden i Fosnes ble fra 1964 slått sammen til Namsos kommune.
Folk og areal
I 1891 var det 1 099 innbyggere i Klinga. Ved tellingen i 1946 hadde folkemengden økt til 2 143, og ved siste telling (1960) før sammenslutningen til storkommunen Namsos, var folketallet på 2 143.
I 1960 var de dominerende næringer industri, jordbruk og skogbruk. Mange hadde fortsatt sitt arbeid i trelastindustrien på Bangdalsbruket, Spillumsbruket og sagbrukene i Namsos. Men selv om Klinga i hovedsak var en jord- og skogbrukskommune, var det mange ansatte også i bygg- og anlegg, varehandel og transport. Mange hadde sitt arbeid i nabokommunen Namsos.
Kommunehistorie
En ominnredet offisers- og kjøkkenbrakke som tyskerne hadde etterlatt seg på Bangsund, ble tatt i bruk som nytt kontorlokale. Denne var i bruk resten av kommunens levetid. Kommunen hadde i sin 72-årige historie 10 ordførere. Den første var Halvdan Romstad. Den siste var Alf Derås.
Det var 6 skolekretser i Klinga for småskolen. Det var Spillum, Klingen, Bangdalen, Selnes, Bangsund og Fjær. Småskolen var i den første tiden omgangsskole. Storskolen besto av en krets for hele kommunen med fast skolested på Klingenberg. Etter hvert ble det også faste skolesteder i småskolen. Spillum krets fikk sitt skolehus omkring 1900. Det var Spillumsbrukets gamle forsamlingslokale som ble kjøpt og flyttet. Bangsund fikk sitt skolehus i 1902. Fjær fikk eget skolehus like etter. Bangdalen fulgte i 1917.
Bedre kommunikasjonsmuligheter og endrede elevtall førte etter hvert til sentralisering. I 1924 var det to skolekretser for storskolen, Klingenberg og Bangsund. Før og etter andre verdenskrig var det stor strid om det fortsatt skulle være to skolekretser og to sentrale skolesteder. Aktuelle steder var Spillum og Bangsund. Striden gikk fram til 1953 da departementet bestemte at alle kretser i Klinga skulle sammenslås til en krets. Spørsmålet om skolested sto fortsatt åpent. Stedsvalget var det også stor strid om og ble først avgjort i 1954. Bangsund ble valgt. Ny sentralskole ble bygget og den ble innviet i 1959. Bangsund er fortsatt sentralskole for Klinga etter sammenslåingen til storkommunen Namsos.
Avfallsforbrenning
Avfallsforbrenning innebærer å brenne avfall i forbrenningsanlegg for å gjenvinne varme. Den produserte varmen benyttes som regel i et fjernvarmenett for å varme opp bygg.
Forbrenning av avfall startet på slutten av 1800-tallet i Europa, først og fremst som et helsetiltak for å drepe bakterier som ellers florerte på søppelfyllingene. Energigjenvinning fra avfall skriver seg tilbake til 1910 da et av de første moderne søppelforbrenningsanlegget åpnet i København. Anlegget produserte elektrisitet og leverte varme til et nærliggende sykehus, riktignok med god hjelp fra kull på grunn av lav brennverdi i avfallet.
Større utbredelse av avfallsforbrenning førte til høye utslipp av partikler og tungmetaller, og folkelig motstand gjorde at avfallsforbrenning fikk en svak utbredelse. Økende avfallsmengder og bedre rensemetoder førte til økende avfallsforbrenning fra 1960-tallet. I dag er utslippene fra avfallsforbrenning veldig lave sammenlignet med annen industri som en følge av gode rensemetoder.
Peter Speight
Peter Speight (født 26. desember 1992) er en britisk freestylekjører.
Avfallsforbrenning
Resirkulering, energigjenvinning eller deponering
I takt med økende avfallsmengder øker også risikoen for miljøproblemer knyttet til avfallet. I norsk avfallspolitikk og EUs rammedirektiv for avfall brukes begrepet, avfallshierarkiet. Avfallshierarkiet består av følgende nivåer:
Peter Speight
Han representerte Storbritannia under Vinter-OL 2018 i Pyeongchang, hvor han ble nummer 15 i halfpipe.
Avfallsforbrenning
Resirkulering, energigjenvinning eller deponering
Avfallshierarkiet anbefaler at avfall som ikke kan brukes om igjen, bør resirkuleres. Hvis dette ikke er mulig, er energigjenvinning det neste alternativet, mens deponering bare bør forekomme for restprodukter fra energigjenvinning, eventuelt det som ikke egner seg til resirkulering eller energigjenvinning. Selv om resirkulering av materialer ofte er bedre enn energigjenvinning fra et energimessig synspunkt, er ikke dette alltid tilfellet. En svensk livssyklusstudie konkluderte blant annet med at man sparer dobbelt så mye energi ved å resirkulere fremfor å energigjenvinne papir og plast, mens det motsatte var tilfelle for papp og våtorganisk avfall. Ved gjentatt resirkulering degraderes dessuten materialet, og det vil til slutt egne seg best til energiutnyttelse. En god del avfall egner seg ikke til resirkulering, og det vil i tillegg være dyrt å resirkulere alt avfallet.
En stor andel av dagens avfall blir deponert på søppelfyllinger, selv i industrialiserte og rike land. Deponering på fyllinger kan medføre avrenning av miljøgifter til jord og grunnvann, metanutslipp, plassproblemer og deponering en ressurs som kan brukes til energiutnyttelse. Studier viser at avfallsforbrenning er mange ganger bedre enn deponering ut i fra et klimaperspektiv, selv om en samler inn halvparten av alt metanutslipp fra deponiene
Teknologier
Teknologiene for forbrenning, eller energigjenvinning, fra avfall benytter seg i hovedsak av de samme teknologiene som for biomasse. Men ettersom avfallet er et mer komplekst og heterogent brensel enn biomasse, fører dette til utfordringer og visse modifikasjoner av utstyr og teknologi. De vanligste teknologiene er; ristforbrenning, fluidisert sjikt-forbrenning, gassifisering og pyrolyse, hvor ristforbrenning står for 90 prosent av all avfallsforbrenning i Europa. Gassifisering og pyrolyse er i liten grad kommersielt utnyttet.
For avfall med høyt fuktinnhold, som våtorganisk avfall, er det mulig å produsere biogass ved anaerob utråtning. Biogass består hovedsakelig av metan og karbondioksid, og kan benyttes til strømproduksjon i en gassmotor eller oppgraderes og benyttes som drivstoff.
Liste over forbrenningsanlegg i Norge (2004)
Michael Medor
Michael Medor (født 23. mai 1982) er en mauritisk bokser.
Han representerte Mauritius under Sommer-OL 2004 i Athen, der han ble utslått i første runde.
Mad Max
Mad Max er en australsk action-thriller fra 1979 regissert av George Miller. Handlingen er satt til i Australia i nær fremtid. En motorsykkelbande dreper kona, barnet og kollegaen til politimannen Max, noe som driver ham til et intenst ønske om hevn. Hovedrollen som Max spilles av Mel Gibson.
Den har fått tre oppfølgere: Mad Max 2: Landeveiens kriger (1981), Mad Max: Beyond Thunderdome (1985) og Mad Max: Fury Road (2015). Sistnevnte er uten Mel Gibson i hovedrollen.
Om filmen
Filmen ble svært populær og innbrakte over 100 millioner dollar på kino verden over.
Den vant tre priser ved Australian Film Institute og juriens spesialprise ved Avoriaz Fantastic Film Festival.
Emil Joseph Diemer
Emil Joseph Diemer (født 15. mai 1908 i Radolfzell, død 10. oktober 1990 i Fussbach/Gengenbach) var en tysk sjakkmester. Diemer skrev hyppig mellomnavnet sitt som Josef.
I 1931 var Diemer arbeidsledig og bestemte seg for å bli med i NSDAP, det tyske nazipartiet. Han var til stede på ved alle de viktige internasjonale sjakktilstelningene og dukket opp i mange nazistiske aviser og magasiner. I 1942-1943 deltok han i en korrespondanseturnering med Klaus Junge blant andre.
Etter krigen skrev han i et utall små magasiner, blad og aviser, solgte sjakkbøker, ga simultanoppvisninger, men fant snart ut at det var vanskelig å livnære seg på denne måten. Som en middels sjakkmester var suksessene i sjakk få. Det var ikke før 1956, i Nederland, at Diemer først oppnådde virkelig suksess som sjakkspiller ved å vinne «the Reserves Group» i Hoogovens-turneringen, og senere i det åpne nederlandske sjakkmesterskapet. Interessen for sjakk falmet og interessen for Nostradamus økte, den kjente klarsynte franskmannen fra det femtende århundret. I 1965 ble Diemer lagt inn på en psykiatrisk klinikk. Direktøren på institusjonen konkluderte med at sjakk ble for mye for Diemers nerver og forbød ham å spille det lenger. Men seks år senere skjedde mirakelet. I 1971 kom en ung beundrer og fikk Diemer ut av institusjonen og fikk kansellert Diemers forbud mot å spille sjakk. Diemer ble medlem av den tyske sjakkforeningen og den unge beundreren sikret Diemer plass på førstebordet til et lag.
Diemer spilte mange uortodokse åpninger slik som Diemer-Duhm gambiten (1.d4 d5 2.e4 e6 3.c4) og Alapin-Diemer gambiten (1.d4 e6 2.e4 d5 3.Le3), men han er mest kjent for hans forbedring av en gammel idé av Armand Edward Blackmar (1.d4 d5 2. e4 dxe4 3.Sc3 Sf6 4.f3), mest kjent som Blackmar-Diemer gambiten.
Ludvig Phister
Joachim Ludvig Phister (født 23. mai 1807 i København, død 15. september 1896 samme sted) var en dansk skuespiller.
Han ble Ridder av Dannebrog i 1852, Dannebrogsmann i 1867, titulær professor i 1873 og mottok Fortjenstmedaljen i gull i 1884. Phistersvej i Hellerup på Sjælland er oppkalt etter ham.
Ekteskap
Ludvig Phister var gift tre ganger:
Regent’s Park undergrunnsstasjon
Regent's Park undergrunnsstasjon er en stasjon i Londons undergrunnsbane. Den betjener Bakerloo-linjen, og ligger mellom Baker Street og Oxford Circus stasjoner. Den er en av få undergrunnsstasjoner i London som ikke har et tilknyttet bygg på gatenivå. Adkomst skjer via trapper direkte fra gaten.
Ludvig Phister
Ekteskap
Både han og Louise er begravet på Holmens Kirkegård i København.
José David Mosquera
José David Mosquera (født 7. oktober 1983) er en colombiansk bokser.
Han representerte Colombia under Sommer-OL 2004 i Athen, der han ble utslått i første runde.
Krigføring på 1900-tallet
Viktige teknologiske nyvinninger i bruk i perioden inkluderer radio, stridsvogn, fly og bil.
Ned i skyttergravene
På begynnelsen av 1900-tallet hadde man det som vist seg å være infanteriets mest effektive defensive våpen: Maskingeværet. Tidligere hurtigskytende våpen brukte flere løp, og ble derfor for store og klumpete til å håndteres på slagmarken av infanterister. Et eksempel er Richard Gatlings oppfinnelse, oppkalt etter ham selv. Våpenet ble brukt av artilleriet, som fremdeles drev med direkte ild mot fienden. Bruk av geværer som hurtig kunne lades om hadde under den amerikanske borgerkrigen gitt et visst pekepinn om hva som ventet på slagmarkene i det nye århundret. Gammelmodig taktikk med soldatene i sluttet orden ble møtt av en vegg av ild, og store tap ble resultatet.
I 1885 demonstrerte oppfinneren Hiram Maxim verdens første portable maskingevær. Noe av energien fra et skudd ble gjenvunnet og brukt til å lade neste. Skuddtakten var på 500 skudd i minuttet, uhørt på den tiden. I 1889 tok den britiske hæren våpenet i bruk, og andre land fulgte raskt etter. Andre våpen ble utviklet i årene etter, men da første verdenskrig startet i 1914 stilte flere av maktene opp med Maxim-våpen.
Emanuel Mammana
Emanuel Hernán Mammana (født 10. februar 1996) er en argentinsk fotballspiller som spiller for.
Krigføring på 1900-tallet
Ned i skyttergravene
Møtet mellom gammelmodig taktikk og maskingeværenes ildkraft gjorde første verdenskrig til et uhørt blodbad. Infanteri og kavaleri ble slaktet ned på slagmarken av maskingeværer godt plassert i skyttergravssystemer, og siden det var liten mulighet for framrykning så degenererte kampene på vestfronten etter hvert til ren skyttergravskrig.
Militært samband ble på denne tiden revolusjonert gjennom den nye oppfinnelsen radio. Spesielt viktig var det for USA, som brukte det til å holde kontakt mellom Europa og Amerika etter de hadde gått inn i krigen. Tyskerne hadde nemlig kuttet den transatlantiske telegrafkabelen. I rask rekkefølge ble lette kommunikasjonsradioer utviklet, hvorpå de første støysenderne og radiopeilerne kom like etterpå for å hindre eller spore bruk av dette nye framskrittet. Amerikanerne bygde blant annet en peilestasjon på en utrangert lastebil de kjørte opp og ned kysten for å peile fiendtlige ubåter og spioner. Ingen spioner ble funnet, men lastebilen peilet inn en feil i en lokal kraftstasjon. Den kanskje viktigste bruken av radioen var da president Woodrow Wilson sendte over betingelsene for våpenhvilen som avsluttet krigen over radio. Disse forhandlingene alene kan ha kortet inn krigen.
Mobiliteten gjenfinnes
To faktorer bidro til å løse opp den stillestående skyttergravskrigen. Den ene var at stridsvognen ble oppfunnet. Nå kunne man rykke fram over opprevet mark, beskyttet fra maskingeværkuler. Stridsvognenens debut på slagfeltet var først noe klossete, men etter hvert utviklet man taktikk hvor stridsvognene var med infanteriet på å slå hull i fiendens linjer, hvorpå de rykket fram inn i fiendens sårbare bakre linjer.
En annen faktor som kom omtrent samtidig var bedre infanteritaktikk. Da Russland trakk seg ut av første verdenskrig kunne tyskerne forsterke vestfronten. De nye soldatene ble først trent opp som sturmtroppen og brukte en taktikk kjent som ild og manøver, hvor de rykket fram i små grupper, brukte det som fantes av dekning samtidig som gruppene ga hverandre gjensidig støtteild. Fienden måtte da holde hodet nede, og angriperne hadde større sjanse til å rykke fram.
Etter verdenskrigen krevde verdensopinionen at noe slikt aldri måtte skje igjen. Som en del av Versaillestraktaten ble Folkeforbundet opprettet i 1919. Tanken var at man skulle ha en overnasjonal organisasjon som skulle kunne avverge krig gjennom megling. Folkeforbundet viste seg dog å være et tannløs og lite effektiv organisasjon, og oppløste seg selv da FN ble etabler i 1946. Spiren til en tanke om overnasjonale organer for å avverge konflikter og stille internasjonale forbrytere til doms var dog sådd.
Verden i flammer
Flere store borgerkriger brøt ut i mellomkrigstiden. Den kinesiske borgerkrigen startet rundt 1926 og omfattet etter hvert enorme områder. Den spanske borgerkrigen brøt ut 1936, og ble etter hvert en arena for Tysklands utprøving av sine styrker. Spesielt prinsippene om nærstøtte til bakkestyrker med kampfly og terrorbombing ble utprøvet, med tyske «frivillige» bak spakene.
Rockhurst University
Rockhurst University er et religiøst universitet i Kansas City i delstaten Missouri i USA. Det ble grunnlagt i 1910.
Krigføring på 1900-tallet
Verden i flammer
Økt mobilitet kom ridende på en rekke teknologiske fremskritt. I samfunnet ellers hadde motorkjøretøyer blitt vanlige, og de forskjellige væpnede styrker kunne utnytte rekrutter som allerede kunne kjøre. Dette var mest til nytte for amerikanske styrker, da privatbilen var vanligst i USA. Stadig bedre kjøretøyer gjorde mekaniserte styrker mer mobile. En stadig større utbredelse av radioer gjorde at fly, skip og hæravdelinger kunne operere mer uavhengig og samtidig være i kontakt med egne hovedkvarter. Den økte mobiliteten ble best utnyttet av det voksende tyske militærvesenet, som lærte opp offiserene sine til å ta mer selvstendige avgjørelser i felten, det som senere har blitt kalt oppdragsbasert ledelse.
Rockhurst University
Ved lærestedet var det 3 066 studenter og 226 vitenskapelig ansatte i 2006, og dette året var skolepengene US$ 22 990 for studenter folkeregistrert i USA. Undervisningen gis opp til doktorgradsnivå.
Krigføring på 1900-tallet
Kald krig og brennpunkter
Den kalde krigen ble etablert etter som forholdet mellom Sovjetunionen og allierte og okkuperte stater og vestmaktene, hovedsakelige den nystartede forsvarsalliansen Nato, surnet. Sovjetunionen ledet etableringen av Warszawapakten som et svar på NATO, og verden ble delt i to blokker. Samtidig ble FN etablert, hovedsakelig for å avverge framtidige kriger.
Flere andre allianser ble opprettet i etterkrigstiden. I Europa kom Den vesteuropeiske union til i 1954, og selv om den ikke var spesielt aktiv så levde den videre og hadde flere utvidelser. I 1954 ble også SEATO, også kalt Manila-pakten, opprettet. En krøplende veto-ordning hindret inngripen i krigene i området, og pakten ble oppløst i 1977. Den amerikansk- og britiskleded Middle East Treaty Organization eller METO ble opprettet i Bagdad i 1955, men fikk aldri noen gjennomslagskraft. Etter at Tyrkia invaderte Kypros i 1974 ble pakten i praksis oppløst, da Storbritannia trakk ut sine øremerkede styrker av organisasjonen.
Norgesmesterskapet i skiskyting 2017
Norgesmesterskapet i skiskyting 2017 ble arrangert i Skillevollen i Mo i Rana fra 23. til 26. mars 2017 av Bossmo & Ytteren IL. I tillegg ble det arrangert NM i mix-stafetter i Os i Østerdalen 12. mars.
Krigføring på 1900-tallet
Kald krig og brennpunkter
For å håndtere det nye atomarsenalet opprettet USA Strategic Air Command, en kommando som hadde ansvaret for alle strategisk atomvåpen, både fra bombefly og senere ballistiske missiler. De fikk også ansvaret for å håndtere all infrastrukturen rundt bruk av det strategiske arsenalet, slik som tankfly for bombeflyene og eskorte.
Puddel
Puddel (FCI# 172) ble opprinnelig regnet som en apporterende fuglehund, men FCI klassifiserer nå denne hunderasen som en selskapshund under seksjon 2 i gruppe 9. Det indikerer hvor dramatisk denne hundens karakter har endret seg siden 1800-tallet. Puddel tilhører verdens mest populære hunderaser og finnes i flere størrelsesvarianter, men ikke alle aksepteres som egne varianter. Den regnes som Frankrikes nasjonalhund og kalles også caniche, som betyr and og understreker rasens opprinnelse som apporterende vannhund.
Krigføring på 1900-tallet
Kald krig og brennpunkter
Koreakrigen brøt ut i 1950, og var FNs første store krise. En alliert styrke i FN-regi ble etablert for å motvirke den Kina-støttede nordkoreanske invasjonen. Nord-Korea ble slått tilbake til 38. breddegrad, og en våpenhvile etablert da eksisterte til våre dager. Koreakrigen var taktisk og teknologisk nærmest en reprise av andre verdenskrig.
Puddel
Opprinnelse og alder
Puddellignende hunder har eksistert i flere hundre år og ble tradisjonelt benyttet som jakthunder på andefugler og vadefugler. Slike hunder ble tidligere også benyttet som hjelpere ombord på fiskebåter, der de hadde som oppgave å apporterte ting som var falt over bord. Det finnes tallrike kunstverk som viser puddellignende hunder fra 1400-tallet og framover.
Den helt nøyaktige opprinnelsen til puddel er ukjent, men de fleste er enige om at barbet er den mest dominate progenitoren i stamtreet. Mange mener også at også portugisisk vannhund inngår som et viktig element, men graden er uklar. Av fargemessige årsaker mener noen også at andre kjente vannapporterende hunderaser kan ha inngått.