cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Panorering
Virtuell panorering
Virtuell panorering, som begynner å bli populært blant spill på grunn av VR-bølgen, er også blitt implantert til storfilmer og hjemmekinoen via Dolby sin nye standard Atmos. Med Atmos kan man nå plassere lyd i X,Y, og Z aksene. Noe som skaper et virtuelt volum hvor lyden kan bevege seg rundt i kinosalen, eller sofaen for de som ser på film hjemme.
W.C.E. Sponneck
Wilhelm Carl Eppingen Sponneck (født 16. februar 1815 i Ringkøbing, død 29. februar 1888) var en dansk politiker. Han var medlem av den Grundlovgivende Rigsforsamling.
Senere var han generaltolldirektør i mange år og rådgiver for Georg I av Hellas. Sponneck var i tillegg direktør for Nationalbanken.
Sponneck var innehaver av Dannebrogordenen.
Barokken
Barokk og barokken er navnet både på en stilart og en epoke innen europeisk kunst, og regnes i hovedsak til 1600- og 1700-tallet. Kunstretningen verdsatte dramatikk og detaljer, ornamentering og prakt, og fremtrådte innen de fleste kunstformene: Musikk, arkitektur, litteratur, maler- og billedhuggerkunst. Barokken begynte omkring år 1600 i Roma og spredte seg til resten av Europa med støtte fra den katolske kirke, som brukte stilen som et ledd i sin motreformasjon. Barokken i forskjellige land fant ulike lokale uttrykksformer.
Barokken omtales ofte som en reaksjon mot de strenge prinsippene om harmoni og nøysom askese i renessansen. 1600-tallet ble et av de blodigste hundreårene i Europas historie. Det var omfattende kriger mellom stormaktene, ikke minst på grunn av trettiårskrigen (1618–1648). Krigene på 1600-tallet ble utløst blant annet av religiøse motsetninger mellom protestanter og katolikker. I hver leir oppsto det behov for å straffe den som ikke hadde «den rette tro». Pavene gav blant annet ordre om inkvisisjon, en domstol som med tortur og drap skulle tvinge folk tilbake til «den rette troen».
Renessansen og reformasjonen hadde spredt optimisme og tro på menneskets evne til å skape, tenke og oppdage. I brytningstider der det blir stilt spørsmål ved etablerte meninger, kommer det ofte motreaksjoner. Det oppstår et psykologisk behov hos mange mennesker for å flykte fra den sårbare virkeligheten og inn i en fast og trygg gudstro. På 1600-tallet var det derfor skapt grobunn for en ny retning innenfor kunsten som nettopp la vekt på det religiøse livet; barokken. Kunsten fra denne tiden er direkte og dramatisk.
Byggekunst
Både bygninger og møbler fra barokken var kolossale og prangende, laget for å imponere. Fremfor rette linjer var ornamenter foretrukket, det ble benyttet kupler og søyleganger, og man var opptatt av kontraster mellom lys og skygge, masse og tomt rom. Skulpturer og fresker prydet utsmykningen integrert i byggene. Byplanleggingen fra denne tiden tok utgangspunkt i barokke parker, med alléer som utgikk fra et sentrum og et torg der folk møttes. Barokk arkitektur var den sentrale stilarten helt frem til omkring midten av 1700-tallet, da nyklassisismen ble den dominerende byggestilen.
Barokk arkitektur finnes først og fremst i Italia, men fremstående eksempler finnes også i det sentrale Tyskland og Østerrike, som slottet i Ludwigsburg og Zwinger i Dresden. Stilen har også preget bygninger og bysamfunn ellers i Europa og i det spansktalende Amerika.
Eksempler på barokke bygninger er blant annet deler av Peterskirken i Roma, Slottet i Versailles, St. Paul's Cathedral i London og Invalidedomen i Paris. Interiøret i Kongsberg kirke er et norsk eksempel på denne byggestilen.
Visuell kunst
Symbolikken i malerier og skulpturer var vesentlig forenklet, slik at alle kunne få utbytte av kunsten, ikke bare de lærde. Skulpturene fra barokken var fulle av bevegelse, muskelstyrke og patos. Et eksempel på dette er Fontana di Trevi i Roma. Maleriet i barokken var i likhet med skulpturen ofte preget av dramatikk og komposisjonell overflod, men også mer dempede og innadvendte uttrykk finnes, særlig i den nordeuropeiske barokken.
I portretter ble menneskene fremstilt med store parykker og pompøse klær som hadde til hensikt å få dem til å se mer storslagne ut enn de var. Blomster og frodige landskap var også populære motiver i barokkunsten. Blomster var spesielt populære i stillebensmaleri, der kunstneren forsøkte å få fram kontrasten mellom død og liv og symbolisere livets forgjengelighet ved å male for eksempel friske blomster og vakre sommerfugler ved siden av råtten frukt og hodeskaller.
Kunstnere
Italieneren Michelangelo de Caravaggio (1573-1610) var en revolusjonerende kunstner på sin tid, han brukte kontraster på en slik måte at kun bildets essensielle deler var belyst, og det så ut som at lyskilden kom ovenifra. Derfor ble denne teknikken kalt «kjellerlys». Fra Flandern kom enda en kunstner som var med å definere barokken: Peter Paul Rubens (1577-1640). Han malte ofte store menneskefigurer, mange av dem nakne, som bevegde seg i nesten unaturlige, voldsomme posisjoner. Hollenderen Rembrandt van Rijn (1606-69) brukte også lys- og skyggekontraster i bildene sine, i likhet med Caravaggio. Han har malt mange selvportretter som viser forskjellige faser og sinnstemninger i løpet av hans liv. Ett av hans mesterverk er det kjente maleriet «Dr. Tulps anatomiforelesning» (1632), som er et gruppebilde av Dr. Tulp og hans kolleger, der Dr. Tulp dissekerer et lik og hans kolleger som står rundt og følger med.
Norge
Bruskbarokken ble en vanlig stilart i Nord-Europa på 1600-tallet, i Norge er den mest kjent fra kirkeinteriører. Den tidligste variant blir ofte kalt ørebruskstil, her ligner deler av ornamentene på formen på brusken i et menneskeøre. Stilarten var populær i stavangerrenessansen.
Litteratur
Man regner barokken i den norsk-danske felleslitteraturen for å vare fra innføringen av eneveldet i 1660 til Ludvig Holberg kommer inn på den litterære arena omkring 1720. I den barokke litteraturen forsøkte man å bevege leseren med voldsomme virkemidler og overlessede ord. Allegorier og metaforer ble flittig brukt, og formen fremsto tidvis som viktigere enn innholdet. Forfatterne fremstilte de saligste undre i tilværelsen og fremla ofte religiøse emner. Den antitetiske fremstillingen av verden, med Himmelen på den ene siden og det jordlige på den andre; med lys og mørke, var meget fremtredende i diktningen.
I det hele tatt var litteraturen, da særlig diktningen, i denne perioden en bruksdiktning. Det estetiske ved diktningen ble nedprioritert.
Det er et gjennomgående trekk at litteraturen skal virke sterkt bekreftende for tidens ideologi og samtidig være representativ for maktinstitusjonene.
Utøvende kunst
Den barokke musikken kom senere enn resten av barokken, men den kom med brask og bram. Komponister som Bach og Händel skrev verk som det fremdeles lyttes til. Et av de viktigste trekkene ved musikken fra denne perioden er ornamenteringen med mange triller og løp, og improvisasjon. Virtuosene, de usedvanlig begavede musikkutøverne, ble dyrket.
Opera var en meget populær kunstform i barokken, der musikk, dans og teater ble samlet til et overveldende hele. Eksempler på operakomponister fra denne tiden var Claudio Monteverdi og Händel.
I barokken ble det også skrevet og fremført mange oratorier, kantater og virtuos orgelmusikk som toccataer og fuger, som Bachs Toccata og Fuge i D-moll.
Etymologi
Det var først på 1800-tallet at ordet barokk ble brukt som navn på kunstretningen. Det er usikkert hva opphavet til ordet er. Ofte nevnes barrocco, som betyr ujevn, ruglet perle eller falsk edelsten på portugisisk, men det italienske ordet baroco, brukt om en veik slutning i logisk Scholastica, har også et mulig opphav.
Opprinnelig bruktes ordet nedsettende om den overflødige detaljrikdommen i barokken, sammenlignet med den strenge, klare renessansen. Ordet kan bety noe slikt som forvridd og absurd eller grotesk. Senere har den tyske kunsthistorikeren Heinrich Wölfflin beskrevet barokken som en høyst verdig kunstform, og siden har barokken oftest blitt vurdert slik.
Nasjonal kommunikasjonsmyndighet
Nasjonal kommunikasjonsmyndighet (Nkom), frem til 2015 Post- og teletilsynet, er en norsk statlig etat som regulerer og overvåker post- og telekommunikasjonssektoren og har ansvar for radiofrekvensforvaltning og nummerforvaltning. Etaten er underlagt Kommunal- og moderniseringsdepartementet, mens Samferdselsdepartementet har fagansvar i saker på postområdet.
Historikk
Nkom ble opprettet som Statens teleforvaltning i 1987 som følge av liberaliseringen av telekommunikasjonsområdet. I 1997 fikk etaten også ansvaret for tilsyn med postsektoren, og navnet ble endret til Post- og teletilsynet. Den 1. januar 2015 ble navnet endret til Nasjonal kommunikasjonsmyndighet.
Oppgaver
Nkom forvalter ekomloven (lov om elektronisk kommunikasjon) og lov om posttjenester. Ekomlovens formål er å sikre brukerne i hele landet gode, rimelige og fremtidsrettede elektroniske kommunikasjonstjenester, gjennom effektiv bruk av samfunnets ressurser ved å legge til rette for bærekraftig konkurranse, samt stimulere til næringsutvikling og innovasjon. Postlovens formål er å sikre et landsdekkende formidlingstilbud av postsendinger til rimelig pris og til god kvalitet. Etaten er også tillagt tilsynsansvar etter esignaturloven (lov om elektronisk signatur).
Nkom er selvfinansiert og driften finansieres ved gebyrer.
6. juni 2003 vedtok Stortinget at etaten fra og med 2007 skulle være lokalisert i Lillesand kommune (Aust-Agder fylke). Nkom flyttet inn i nye lokaler i Lillesand den 14. mai 2007.
Nkom holder også auksjoner for salg av radiofrekvenser til mobiltelefoni med noen års mellomrom. Disse auksjonene sørger for milliardinntekter til staten.
Funeral
Funeral er et norsk funeral doom band fra Drammen. Bandet ble etablert i 1991 av Thomas Angell og Anders Eek. Like etter ble også Einar Andre Fredriksen på bass og som låtskriver og Christian Loos på gitar medlemmer av bandet. De er pionerer innen funeral doom-sjangeren.
Demo '97
I 1997 reiste bandet til England der de innspilte ti spor på Academy Studios uten vokalist, delvis i sammen med band som My Dying Bride, Anathema og Cradle of Filth. Senere ble vokalisten Sarah Eick medlem av bandet slik at de kunne avslutte fem av de ti sporene, dette resulterte i demoen To Mourn Is a Virtue (kjent som Demo '97) i 1997. Demoen ble laget i 30 eksemplarer og distribuert til plateselskaper, radiostasjoner og flere fanzines over hele verden.
Demo '99
Bandet mistet igjen sin kvinnelige vokalist, men fant igjen raskt en erstatter, Hanne Hukkelberg. Funeral produserte enda en demo i 1999, nemlig The Passion Play (kjent som Demo '99) som ble spilt inn i Studio Tinnilus. Denne demoen ble også laget i få eksemplarer og distribuert til plateselskaper, radiostasjoner og fanzines.
Det tredje studioalbumet
I det siste intervjuet med Einar Fredriksen forklarte han hva han mente var grunnen til at det hadde tatt sju år å få på plass et nytt album. Han mente grunnen var at det gamle plateselskapet Arctic Serenades ødelagte bandet da de presset Toril Snyen ut av bandet. Dette har ført til at det har blitt vanskelig å finne en erstatter. Det bidro også til at flere av bandmedlemmene mistet litt av motivasjonen sin. De fant tilslutt et nytt plateselskap og gav ut In Fields of Pestilent Grief.
Heptagenioidea
Heptagenioidea er en familiegruppe av døgnfluene. De er tilknyttet et liv i ferskvann som nymfer (larve), de voksne tar ikke til seg føde og lever ikke så lenge. Men de fleste lever lengre enn ett døgn.
De er utbredt i hele verden, bortsett fra de kaldeste stedene som Antarktis og Arktis. De fleste av artene føres til den artsrike og vidt utbredte familien flatdøgnfluer (Heptageniidae). Alle de øvrige familiene omfatter færre enn 50 kjente arter.
Flere av døgnfluene i gruppen Heptagenioidea er modell for fluefiskere som binder fiskefluer.
Utseende
Nymfene har en flat kroppsform med tre haletråder. Beina og særlig lårene (coxa) er store og kraftige. De har utvendige gjeller på bakkroppen. De er oftest flate og vanligvis mørkt farget.
Levevis
Døgnfluene i Heptagenioidea har nymfer som for det meste lever i rennende vann. Gruppen omfatter både rovdyr og arter som lever av å filtrere næringen sin fra vannet.
Systematisk inndeling med norske arter
I Norge er det 5 arter. I 1993 ble det i bladet Insekt-Nytt, publisert en liste, med forslag til norske navn på døgnfluene. Norsk entomologisk forenings foreslåtte navn står først i listen, andre norske navn er skrevet inn bak. Det forvirrende med norske navn er at ulike bøker bruker ulike navn og navnene kan variere med dialektene. De fleste nummer av InsektNytt kan lastes ned og leses på siden til Norsk Entomologisk forening.
Norsk entomologisk forening har også utgitt en rekke Insekttabeller. Dette er små og billige hefter der en kan bestemme insekter til artsnivå. Et av heftene (se kilde) tar for seg døgnfluelarvene.
Nomenklaturen følger Puthz, unntatt for slekten Nixe som følger Flowers. Et latinsk familienavn ender med ...idae, og et navn på en overfamilie på ...oidea.
Sverige under Sommer-OL 1952
Sverige under Sommer-OL 1952. 206 sportsutøvere, 183 menn og 23 kvinner fra Sverige deltok i sytten sporter under Sommer-OL 1952 i Helsingfors. Sverige ble fjerde beste nasjon med tolv gull-, tretten sølv- og ti bronsemedaljer.
Santo Antônio de Lisboa
Santo Antônio de Lisboa er en kommune i delstaten Piauí i nordøstregionen av Brasil.
José Burgos
José Apolonio Burgos y Garcia (født 9. februar 1837 i Vigan i Ilocos Sur på Filippinene, henrettet 15. februar 1872 i Manila) spansk-filippinsk katolsk prest som del av «Gomburza»-trioen ble urettmessig dømt for opprør av de spanske kolonimyndigheter og henrettet.
Bakgrunn
José Antonio Burgos var sønn av den spanske offiser Don José Tiburcio Burgos og mestizaen Florencia Garcia. Han var således delvis ilocano. Han fikk en omfattende og solid utdannelse med to mastergrader og to doktorgrader fra Colegio de San Juan de Letran og Santo-Tomás-universitetet i Manila.
Prest
Han ble presteviet og celebrerte sin første messe i Intramuros, Manilas indre by.
Hans liberale og nasjonalistiske ble vel kjente blant annet gjennom avisartikler, skjønt noen av dem var anonyme, der han gikk inn for politiske og kirkelige reformer. Hans engasjement for at de filippinskfødte i presteskapet skulle innrømmes høyere embeder som sogneprester og en større rolle ved kirkelige beslutninger, gjorde ham upopulær i de kirkelige ledende kretser, som var sominert av spanjoler eller insulares (spanjoler født utenfor Spania). Han vendte seg mot antifilippinsk rasisme og gjorde sitt beste for å avsanne utfall mot hans folk fra enkelte spanske geistlige. Samtidig kritiserte han hvordan mange av disse munker og prester beriket seg og bedrev utukt.
De tre prestene ble stilt for retten og utsatt for en rekke fabrikkerte påstander og falske vitneutsagn, og deres egne forsvarsadvokater forrådte dem. Den 5. februar 1872 ble de henrettet ved garottering på Bagumbayan-feltet (nå Luneta Park) i Manila. Burgos, da 35 år, den yngste av de tre, var den siste som døde.
Henrettelsen av de tre var en skjellsettende begivenhet for de nasjonalistiske strømninger i landet, blant annet fordi dr. José Rizal ble inspirert til å skrive sin annen nasjonalistiske roman der han enda klarere enn før inn for den nasjonale sak.
Oppkallinger
En rekke byer og kommuner er blitt oppkalt etter José Burgos:
Ancistrus salgadae
Ancistrus salgadae er en liten antennemalle som lever i Brasil. Det er en tropisk bunnfisk som blir opptil 2 cm lang. Den har en viss kommersiell verdi i akvariehandelen.
Eduard Vorganov
Eduard Vorganov (født 7. desember 1982) er en russisk proffsyklist.
Steve Collins
Steve Collins (født 13. mars 1964 i Thunder Bay i Canada) er en tidligere canadisk skihopper.
I februar 1980, før han hadde fylt 16 år, ble han juniorverdensmester i Örnsköldsvik i Sverige. Uken etter vant han sin første og eneste seier i verdenscupen i normalbakken i Lahtis.
Golf
Golf er en sport der enkeltspillere slår en liten ball ved hjelp av forskjellige køller, med mål om at den havner i et bestemt hull. Det kan spilles lagvis eller individuelt. Spillet defineres i golfreglene som «å spille en ball med en kølle fra utslagsstedet ned i hullet med ett slag eller flere påfølgende slag i overensstemmelse med reglene». Golf antas å ha oppstått i Skottland og Nederland, og har vært spilt i flere hundre år på De britiske øyer.
Golf var med på det olympiske programmet 1900 i Paris og 1904 i St. Louis. Det ble igjen en olympisk sport under Sommer-OL 2016. Historisk sett har golf blitt ansett for å være en fritidsbeskjeftigelse for de høyere kretser, men de siste tiårene har dette endret seg og det trekker stadig flere spillere over hele verden. Det er registrert rundt 125,000 medlemskap i norske golfklubber tilknyttet Norges Golfforbund. Medlemskap i en norsk golfklubb er for norske spillere en forutsetning for å kunne spille på de aller fleste norske baner.
Spillet
En golfrunde består i å spille et antall hull, vanligvis 18, på færrest mulig slag. Å spille et hull består i å slå en ball fra utslagsstedet (et område avsatt for å slå det første slaget på hullet), og å fortsette å slå ballen til den ligger i hullet. Når ballen er på greenen (puttinggreenen – et område med finpreparert gress) går man over til å slå ballen langs bakken (putting). Målet om å slå ballen i hullet ved å bruke så få slag som mulig gjøres vanskeligere med diverse hindre, som bunkere (sandhindre) og vannhindre.
Konkurransegolf kan spilles på en rekke forskjellige måter av både enkeltspillere eller lag. Poengberegningen kan skje som slagspill (stroke play) eller matchspill (match play). I slagspill telles antall slag for hele runden eller turneringen, og spilleren med færrest slag totalt blir vinneren. I matchspill spilles det om hvert hull, og den som huller ut sin ball med færrest slag, vinner hullet.
Til forskjell fra mange sportsgrener, spilles golf for det meste uten overoppsyn av en dommer. Spillet avhenger av den enkeltes redelighet til å vise hensyn til andre spillere og å overholde reglene. Som det står i golfreglene: «Alle spillere bør oppføre seg på en disiplinert måte, alltid vise høflighet og en god sportsånd, uten hensyn til hvor konkurranseinnstilt de måtte være. Det er ånden i golfspillet.»
Golfbanen
Golf spilles over hull. «Hull» kan vise til det faktiske hullet i bakken der ballen skal senkes, eller til hele området fra tee (utslagsstedet, et oppmerket felt hvorfra man slår det første slaget på hvert hull) til puttinggreen (gressområdet rundt selve hullet i bakken). De fleste golfbaner består av 9 eller 18 hull (Det 19. hull er et vanlig navn på baren i klubbhuset). På de korteste hullene trenger en god spiller kun ett slag for å slå ballen fra utslagsstedet til greenen. På lengre hull er greenen for langt unna til at den kan nås på ett slag, slik at ett eller flere slag må spilles fra fairway (hvor gresset er klippet så lavt at det som regel er lett å slå ballen) eller fra rough (høyt eller uklippet gress, eller helt upreparert område).
Mange hull inneholder hindre, det vil si sandhindre (bunkere), hvor det er vanskeligere å slå ballen, og vannhindre (tjern, dammer, elver, etc.). Det gjelder spesielle regler for situasjoner der ballen blir liggende i et hinder, noe som gjør det svært uønsket å havne i et hinder. For eksempel må spilleren ikke berøre bakken i et hinder med køllen før han slår, selv ikke i en prøvesving. En ball i et vannhinder kan spilles som den ligger eller erstattes ved å droppe en ny ball utenfor vannet, men man pådrar seg et straffeslag i det siste tilfellet.
Gresset på puttinggreenen klippes svært kort, slik at en ball kan rulle flere meter. Å putte betyr å slå et slag på greenen uten at ballen forlater bakken. Hullet må ha en diameter på 108 mm og en dybde på minst 100 mm. Hullets plassering på greenen er ikke permanent, og kan endres fra dag til dag. Hullet er merket med et flagg slik at det kan sees fra en viss avstand (men ikke nødvendigvis fra utslagsstedet).
På hvert hull blir avstanden fra utslagsstedet til greenen klassifisert som hullets par. Typiske verdier for et par 3-hull varierer fra 100 til 224 m, et par 4-hull fra 225 til 434 m og et par 5-hull fra 435 m. Par er også det teoretiske antall slag en dyktig golfspiller skal behøve for å slå ballen i hullet. Mange 18-hullsbaner har omtrent fire par 3-, ti par 4- og fire par 5-hull. Sammenlagt par for en 18-hullsbane er vanligvis rundt 72.
På de fleste golfbaner finnes det ytterligere anlegg som ikke er del av selve golfbanen. Dette inkluderer ofte et treningsområde med treningsgreener, treningsbunkere og en drivingrange der man kan øve på lange golfslag. Iblant er der også en egen treningsbane, som kan være lettere å spille eller kortere enn andre golfbaner. I tillegg har golfklubben ofte en golfskole.
Spillets gang
Hver golfrunde er basert på å spille et antall hull i en gitt rekkefølge. En runde består vanligvis av 18 hull som spilles i en bestemt rekkefølge på banen. På en 9-hullsbane består en standard golfrunde av to suksessive 9-hullsrunder. Å spille et hull består i å slå en ball fra utslagsstedet og å fortsette å slå ballen til den ligger i hullet. Når ballen er på greenen går man over til å slå ballen langs bakken (putting).
Spillerne beveger seg over banen til fots eller i golfbil, ofte i grupper på to, tre eller fire spillere, iblant ledsaget av caddier som bærer og skjøtter spillernes utstyr og gir dem råd. Spillerne spiller hver sin ball fra utslagsstedet til hullet, unntatt i spilleformen foursome der spillerne på hvert lag slår annethvert slag til ballen er i hullet. Når alle individuelle spillere har slått ut, er det den spilleren som ligger lengst fra hullet som skal slå neste slag. Når alle spillerne i gruppen har fullført hullet, er det spilleren med lavest score (færrest slag) på det hullet som har honøren, det vil si retten til å slå først ut på neste utslagssted.
Poengregning
De to grunnleggende spilleformene i golf er slagspill (stroke play) og matchspill (match play). I slagspill teller hver spiller (eller lag) antall slag brukt på hele runden eller turneringen, og den med lavest totalsum vinner. I matchspill spiller to personer (eller lag) hvert hull som en egen konkurranse mot hverandre. Spilleren som bruker færrest slag vinner hullet, og hvis de bruker like mange slag deles hullet (uavgjort). Spillet vinnes dermed av den som har vunnet flest hull.
Det finnes mange varianter av disse grunnleggende prinsippene, hvorav noen er uttrykkelig beskrevet i golfreglene og derfor regnes som «offisielle». Blant disse er Stableford, modifisert Stableford, threesome og foursome, three-ball, best-ball, four-ball matchspill og fourball slagspill.
Handicap
Handicap er en målestokk for en spillers spilleferdighet. Handicaptallet gir uttrykk for hvor mange flere slag enn banens par spilleren vanligvis vil bruke. Handicap utjevner forskjellen i spillestyrke, og legger dermed til rette for at spillere på forskjellig nivå kan konkurrere mot hverandre.
Konkurranseformer
Her ser du en oversikt over forskjellige spilleformater som brukes i turneringer
Spilletyper
Matchspill: Spill om hull
Slagspill: Spill om best totalresultat etter spill av den fastsatte runden eller rundene.
Spillemåter
Singelspill: En spiller utgjør en side
Parspill: To spillere utgjør en side og spiller en felles ball eller hver sin ball
Lagspill: To eller flere spillere utgjør en side, spiller minst to baller og oppnår et felles resultat.
Spilleformer
Slagkonkurranse: Fastsatt runde hvor totalresultatet teller. Alle hull må hulles ut. Kan regnes uten HCP (brutto) eller med HCP (netto).
Foursome: To spiller mot to og hver side spiller en ball. Hver side slår ut annen hver gang og slår annet hvert slag på ballen.
Greensome: Variant av foursome. Begge spillere slår ut fra utslagsstedet og velger deretter hvilken ball de vil spille videre. Den som ikke slo den valgte ballen, slår det andre slaget. Deretter som i foursome
Irish greensome: Variant av greensome hvor begge slår ut fra utslagsstedet. På hull med par 4 og par 5 slår spillerne et slag til på partnerens ball. Deretter velger man hvilken ball man vil spille videre.
Three-ball: Tre spiller matchspill mot hverandre og hver spiller sin egen ball. Hver spiller spiller to adskilte konkurranser.
Best-Ball: En spiller mot den beste ballen til to eller tre spillere.
Four-Ball: To spillere danner side og spiller hver sin ball. Sidens beste resultat på hvert hull teller.
Ransome: To spiller mot to i tre separate seks-hulls konkurranser. De første seks spilles som four-ball, de neste seks som foursome og på de siste seks regnes partnernes sammenlagte score.
Nassau: Det spilles om tre poeng. Ett for beste første ni, ett for beste siste ni, og ett poeng for beste runde.
Scramble: Sosial form for lagkonkurranse. Hvert lag består av 2, 3 eller 4 spillere. Samtlige Spillere slår hver sin ball fra utslagsstedet. Deretter velger laget den best plasserte ballen. Øvrige baller plukkes opp. Deretter dropper spillerne i valgfri rekkefølge innen en køllelengde og slår sine slag. På greenen plasseres ballene på samme punkt som valgte ball og i bunker gjenskapes ballens leie. Så snart noen i laget har hullet ut, noteres scoren og laget fortsetter til neste hull. En utjevnende faktor kan være at hver spiller skal ha 3 eller 4 tellende utslag. Bør spilles uten HCP. Hvert lag bør kombineres slik at sammenlagt HCP blir så likt som mulig. Ved bruk av HCP bør et 2-mannslag få 25%; et 3-mannslag 15% og et 4-mannslag 10% av sammenlagt spillehandicap.
Texas Scramble (modifisert utgave): Alle slår ut. Den med lavest handicap har minimum 4 utslag, den med nest lavest handicap har minimum 3 utslag, den med tredje lavest handicap har minimum 2 utslag, og den med høyest handicap har minimum 1 utslag. Den som eier valgt ball etter utslag får ikke slå neste slag, de tre øvrige slår videre og slik fortsetter man til greenen. På greenen slår alle som vanlig.
Flaggkonkurranse: Slagspillkonkurranse der et flagg plasseres der spillerens ball ligger når han har brukt sine slag (par + spillehandicap). Hvis en spiller ikke har brukt alle sine slag til og med det 18. hullet, fortsetter spillet på den andre runden (19. hullet). Den som kommer lengst, vinner.
Stableford: Poengsystem hvor nettoscore bestemmer poengsum for hullet
Shotgun start: En startmetode hvor det startes samtidig fra flere eller alle utslagsstedene
Utstyr
Spillere bærer vanligvis med seg flere forskjellige golfkøller på banen (men ikke flere enn 14, som er bestemt i golfreglene). Golfkøller kan deles inn i tre hovedtyper: trekølle (wood), jernkølle (iron) og putter. I tillegg regnes wedge gjerne som en jernkølle. En wedge (på norsk: en kile(som er et veldig lite brukt ord)) varierer mellom ca. 47 og ca. 64 graders helningsvinkel. Trekøller (som ytterst sjelden lenger er av tre, men f.eks. av kompositt eller metall) brukes til lange slag fra utslagsstedet eller fairway, mens jernkøller brukes til presise slag fra fairway eller rough. Wedge brukes fra vanskelig grunn, som sand eller rough, og til innslag på greenen. Puttere brukes hovedsakelig på greenen.
Et typisk golfsett bestod tidligere av to trekøller (driver og fairwaywood), to wedger (pitchingwedge og sandwedge), en putter og ni jernkøller. Dette har i stor grad endret seg de siste 25 årene, og de fleste spillere foretrekker nå å erstatte minst to av de lengste jernene med trekøller (sk. utilitywoods / rescuewoods / hybridwoods) og eventuelt ekstra anvendbare wedger. Pitching wedge har normalt en helningsvinkel (løftevinkel) fra 47 til 50 grader, Gap wedge 50 til 52 grader grader, Sand wedge 54 til 58 grader og Lob wedge 60 til 64 grader.
Golfballen
En golfball kan også bestå av flere "lag" ("layers"), dvs. en hard kjerne, med ytterligere flere lag utenfor. Hensikten med dette er at med jo flere lag i ballen, jo "mykere" føles ballen ved kontakt med kølle. Valg av ball er opp til hver enkelt spiller, men det er en kjentsak at en hard ball går lenger og får mindre spinn, enn en myk ball som går noe kortere. Jo mykere golfballen er, jo mer spinn kan man få på ballen, noe som er ønskelig ved spesielt innspill på greener hvor man gjerne ønsker "stopp" i ballen, som vil si at ballen stopper på kortere avstand grunnet "backspinn" i ballen.
I dag utgjør ballproduksjon en stor del av golfindustrien, med flere titalls forskjellige produsenter. Én golfball kan koste alt fra noen få kroner til hundre kroner. Pro V1 og Pro V1x, som er produsert av Titleist, er i dag den mest brukte golfballen blant de profesjonelle golf spillerne som spiller på PGA Touren (Professional Golf Association Tour) i USA.
Europamesterskapet i triatlon
EM i triatlon ble arrangert første gang i 1985 i Immenstadt, og arrangeres hvert år. Det konkurreres i en herre og dameklasse samt en blandet lagkonkurranse.
Kobber- og blikkenslager
Kobber- og blikkenslager er en håndverker som lager og monterer beslag og detaljer til tak, fasader og ventilasjonsanlegg og som bygger opp og tekker fasader og tak. Også isolering og brannsikring er en del av arbeidsområdet. Blikkenslageren arbeider med alle slags metaller i form av tynnplater som for eksempel kobber, sink, stål og aluminium. Taktekking er et eget fagområde som gjerne må samarbeide tett med blikkenslageren. Til tekking brukes også takstein, skifer og papp. Arbeidet foregår såvel utendørs som innendørs, på verksted og på forskjellige byggeplasser, avhengig av arbeidsoppgavene som skal utføres.
Heart of Mary
Historie
Kamphaug og Henriksen spilte tidligere i Blundertown (1983–1985.)
Kobber- og blikkenslager
Opplæringen i faget skjer i Norge normalt ved to år i videregående skole og to år i lære i bedrift. Opplæringen på arbeidsplassen avsluttes med en svenneprøve. Fra 2005 er tittelen for håndverkeren «blikkenslager». Faget heter «ventilasjons- og blikkenslagerfaget».
Historie
Kobber- og blikkenslagerprodukter kan spores langt tilbake i historien. I Norge har man fra tiden rundt Kristi fødsel funnet kjeler, kar og øser av kobber i boplasser og graver. De viser at man til finere bruk brukte kobbergjenstander. Disse gjenstandene var sannsynligvis tilvirket utenfor Norge.
Heart of Mary
Historie
Heart of Mary platedebuterte våren 1988 med I've got the Harry Truman Shivers, på samle-LP-en Rock'n'roll Stowaways – utgitt av That's Entertainment records.
Kobber- og blikkenslager
Historie
I Norge etablerte kobber- og blikkenslagere seg fra slutten av 1200-tallet, først som kjelesmeder, senere som kobbersmeder og kjelepinkere. Kobber- og blikkenslagerfaget var den gang et stort og vel ansett håndverk, og utøverne laget en rekke bruksgjenstander til husholdningene. I Europa fikk faget et skikkelig oppsving i middelalderen med framstilling av harnisker. Fagets utøvere ble da også kalt harniskmakere.
Heart of Mary
Historie
I 1988 ble bandet også nominert til Tore Olsens rockefondpris og turnerte blant annet til Hulen i Bergen, Studentersamfundet og 3B i Trondheim, Sardine's i Oslo.
Kobber- og blikkenslager
Historie
Fra 1800-tallet utviklet faget seg i retning av å bli et bygghåndverksfag med tak- og beslag-arbeid, taktekkinger (se taktekker) og pipebeslag. I dag er kobber- og blikkenslagerens arbeidsområde også utvidet til å omfatte fasadearbeider med måltaging, tilvirkning og montering av takrenner, beslag og platefasader. I tillegg er produksjon av ventilasjonskanaler og montering av ventilasjonsanlegg et viktig arbeidsområde i faget.
Eugene Ammons
Eugene «Gene» Ammons (født 1925, død 1974) var en amerikansk jazztenorsaksofonist og sønn av den amerikanske jazzpianisten Albert Ammons.
Som 17-åring spilte han i King Kolax' orkester, og fra 1944 til 1947 medlem av Billy Eckstines stjerneorkester, som han også spilte inn sine aller første plater med. Fra omkring 1947 hadde han sitt eget lille orkester i Chicago med blant andre Gail Brockman (trompet) og Julian Mance (piano). I 1949 spilte han med Woody Herman og Count Basie og startet i begynnelsen av 1950 et lite samarbeid med saksofonisten Sonny Stitt.
Gene Ammons var som de fleste andre unge tenorsaksofonister sterkt påvirket av Lester Young, men maktet likevel å løsrive seg fra sitt forbilde og hans stil. Ammons’ stil kan heller betegnes som en negroid «cool» stil, og stilistisk sett kan han plasseres mellom Stan Getz og Wardell Gray.
Kobber- og blikkenslager
Kobberslager
Kobberslager er en håndverker som lager eller reparerer produkter ved hamring, valsing og/eller trykking av kobberplater.
Eugene Ammons
Under eget navn produserte han over 60 plater for forskjellige plateselskap. Han døde i 1974 av kreft i sitt hjem i Chicago.
Kobber- og blikkenslager
Takarbeid
I forbindelse med takarbeider, utfører kobber- og blikkenslageren tilvirkning og montering av beslag og takrenner, samt tekking av takflater med takstein, skifer og plater av metall. Taktekkingsarbeid utføres med moderne maskiner og utstyr. Etter endt opplæring skal lærlingene kunne tekke detaljer på tak med forskjellige materialer både etter nye og etter gamle tradisjonelle metoder.
Taktekking er et stort område innenfor faget. På de fleste større tak du ser rundt deg, har en blikkenslager vært for å tekke eller montere beslag og takrenner. I dag er det en økende bruk av tradisjonsrike materialer som zink, kobber og skifer til tekking. Taket er husets "femte" fasade, og du vil spesielt i de store byene se mange praktfulle tak, noen ganger i skifer lagt i mønster eller kobbertak. Arbeidet som blikkenslager foregår både i verksted og på byggeplasser inne og ute. Det monteres også taksikringsutstyr.
Fasadearbeid
Dette arbeidsområdet stiller store krav til nøyaktighet. Fasader er synlige for alle, derfor er det viktig at arbeidet utføres nøyaktig og ut fra estetiske hensyn, slik at byggets ytre er funksjonelt og virker tiltalende.
Heart of Mary
Historie
I 1988 vant bandet NRK/Ungdommens Radioavis' nasjonale rockebandkonkurranse med låta Albert Einstein never lived in my hometown, uten at det lyktes dem å få noen platekontrakt av den grunn – til tross for mye medieomtale og fjernsynsopptredener.
Eugene Ammons
Diskografi
Utvalgt diskografi
Heart of Mary
Historie
Debutalbumet Greetings from Stuckville kom i 1989, utgitt på egen label, A Rose for Emily Records.
Etter at bandet ble oppløst høsten 1989, startet medlemmene nye bandprosjekter som The Cougars, The Siren Clouds, The Ethnobabes, Local Yokels, Hutte Tu, Molefunkers og Kæra på Bruket. Banda har utgitt et knippe plater.
Levi Henriksen ble senere journalist og forfatter (fikk bokhandlerprisen i 2004), samt tekstforfatter/musiker i duoen Henriksen/Mårud og backingbandet Bra Landsens Folk..
Kobber- og blikkenslager
Fasadearbeid
For arkitekt og byggherre er fasaden tillagt stor vekt. Fasaden gir førsteinntrykket av byggverket og er ofte detaljert. Fasadekledninger i metallplater er blikkenslagerens arbeidsområde. Fasaden skal stå imot hardt vær og det kreves nøyaktighet ved montering. Med fasader i metall eller med metalldetaljer kan det skapes mange fine og praktiske løsninger, tenk bare på materialer som rustfritt stål, sink, aluminium og kobber.
Ventilasjon
Ventilasjon er blitt en stadig viktigere del av vår hverdag. Blikkenslager lager og monterer ventilasjonskanalene for transport av luft i offentlige og private bygg, anlegg og boliger.
Kobber- og blikkenslagere arbeider i små og mellomstore bedrifter over hele landet. På slutten av nittitallet var det ca. 400 bedrifter i faget. Kobber- og blikkenslagerarbeider utføres for en stor del på bygg, ofte i nær tilknytning til andre fagutøvere innen byggesektoren. Kobber- og blikkenslageryrket er variert, med mange forskjellige arbeidsoppgaver og med vekslende arbeidsplasser.
Ventilasjonen blir mer og mer spesialisert, og blir dermed en stadig viktigere del av vår hverdag både i hjemmet og på jobb. Det finnes flere firmaer som spesialiserer seg på ventilasjon, og ikke driver med annet.
Santo Antônio dos Milagres
Santo Antônio dos Milagres er en kommune i delstaten Piauí i nordøstregionen av Brasil.
Lou Rawls
Louis Allen Rawls (født 1. desember 1933, død 6. januar 2006) var en amerikansk soul-, jazz- og bluessanger. I løpet av sin karriere spilte han inn over 70 plater, og spilte i filmer, fjernsynsprogrammer og gav stemmen til flere tegnefilmer.
Lou Rawls var blant annet kjent som vokalist i gruppa Pilgrim Travelers, som også fostret soulsageren og legenden Sam Cooke. Han har fått en stjerne på Hollywood Walk of Fame.
Otternes
Otternes eller Åtnes er et rekke- og klyngetun midt mellom Aurland og Flåm i Vestland fylke. Tunet består av i alt 27 bygninger.
Historie
Otternes har spor av bosetting fra ca. 300 e. Kr. og de eldste bygningene Guttormstova og Eilertstova ble oppført omtrent ved år 1700. Jordutskiftingen i 1860-årene fikk ikke følger for Otternes hvor teigblandingen besto helt frem til 1987. Tunet besto opprinnelig av fire gårder: Tomasgarden, Guttormgarden, Oddagarden og Andersgarden. På 1800-tallet bodde der 30 mennesker i tunet. De gjenværende to gårdene ble drevet på gammelmåten helt frem til 1970-årene. Tunet er derfor lite preget av forandringer, og mange av bygningene fremstår derfor omtrent slik de gjorde på 1700-tallet. I tillegg er kulturlandskapet med hauger, brønner, murer og trapper intakt. Stedet har på grunn av sitt autentiske miljø vært benyttet som ramme i flere filminnspillinger, bla. «En håndfull tid» fra 1989 av Martin Asphaug, Norsk Film. Otternes har vært fraflyttet siden 1996.
Fra 1974 ble deler av tunet overtatt av Aurland kommune. I 1987 tok kommunen over resten av tunet, og opprettet i 2012 Stiftinga Otternes Bygdetun som  eier og forvalter av Otternes. Det planlegges omfattende restaurering av bygningsmassen på tunet.
Carmen Martín Gaite
Carmen Martín Gaite (født 8. desember 1925 i Salamanca, død 22. juli 2000) var en spansk forfatter.
Hun var gift med sin kollega Rafael Sánchez Ferlosio.
På norsk finnes ungdomsboken Rødhette på Manhattan (2000).
Helsereform i USA
Helsereform i USA betegner forslag om å endre helsepolitikken i USA, herunder arbeid for å øke omfanget av helseforsikring og allmenne helsetjenester i befolkningen. Det har vært gjennomført mindre eller større helsereformer i nesten hver presidentperiode siden andre verdenskrig. De mange reformene har lagt grunnlag for større forsikringsdekning til flere, enten privat eller offentlig finansiert. Tendensen i etterkrigstiden har vært en stadig utvidelse av offentlige finansierte helsegoder, men fortsatt er flertallet av behandlinger finansiert gjennom privat eller arbeidsgiverbetalt forsikring.
Helsevesenet i USA er i hovedsak drevet og finansiert av private. De fleste typer behandlinger krever helseforsikring, og omtrent 85 % har en eller annen form for privat forsikring, og dette er dekket av arbeidsgiver for omtrent 60 % av befolkningen. Det har vært offentlige helseforsikringer – Medicare og Medicaid for eldre, funksjonshemmede, barn og personer med lav inntekt, og diverse militær helsehjelp – og om lag 27 % av befolkningen har vært dekket av slike ordninger. Per 2007 hadde derimot om lag 15 % av befolkningen (46 millioner mennesker) ingen form for helseforsikring. En organisasjon som arbeider for offentlig helseforsikring hevdet at inntil 87 millioner amerikanere ikke var helseforsikret. En viktig usikkerhetsfaktor for slike tall er at antallet ulovlige innvandrere i USA ikke er kjent.
Debatt og holdninger til helsereform
Temaet for de fleste reformene har vært hvordan helsetjenester i USA skal organiseres og finansieres. Særlig viktig er spørsmålet om hvilken rolle private skal ha i forhold til offentlige myndigheter. Velferdsstatene i Europa legger til grunn at den enkelte borger har en grunnleggende rett til helsetjenester, men dette har ikke vært et allment anerkjent prinsipp i USA. Videre er det uenighet om staten skal ha ansvar for å forsikre alle, eller kun for visse grupper av befolkningen, og om den enkelte borger skal ha ansvar for å sikre egne helsetjenester gjennom egen eller arbeidsgivers forsikring. Diskusjonene om helsereform i USA kretser også omkring spørsmålet om størrelsen på de totale utgiftene til helsetjenester landet i forhold til omfang og kvalitet på tjenestene. Spørsmålet om helseforsikringenes dekningsgrad i befolkningen er også viktig. Dessuten trekkes ofte offentlig finansiering av etisk problematiske tjenester inn, og debatten blir tidvis ganske polarisert.
I offentlige meningsmålinger har et flertall av amerikanerne i et par tiår støttet prinsippet om allmenn sykedekning. Også i 2009 var det et stort flertall på 65–66% som støttet prinsippet om at offentlige myndigheter finansierer forsikring for de som ikke har råd til det selv, 55% støttet i oktober 2009 fremveksten av en offentlig helseforsikringsordning, mens 59% mente arbeidsgivere som selv ikke dekker forsikring skal betale inn til et statlig fond for de uforsikrede. Men det konkrete reformforslaget som Representantene hus behandlet i 2009 møtte mer motstand enn bifall i befolkningen gjennom året, først i november – etter at det ble vedtatt – snudde stemningen til en overvekt av støtte til reformen. Samtidig svarte et flertall på 55% at de var imot at abortinngrep skal dekkes av offentlig forsikring, og selv blant reformtilhengere var det flere motstandere enn tilhengere av offentlig finansierte abortinngrep. I desember 2009 svarte imidlertid 48% at de generelt sett var motstandere av forslagene som da lå i Kongressen om helsereform, mot 35% som generelt sett var for. En meningsmåling fra desember 2009 viste også at velgerne ikke anså at helsereform var så viktig at budsjettunderskuddet kunne økes. Meningsmålingen fra desember 2009 viste også at 73% ikke trodde at en helsereform lot seg gjennomføre uten å øke budsjettunderskuddet. 56% av velgerne ønsket ikke å gjennomføre en helsereform som ville øke budsjettunderskuddet.
Før 2009
I 1854 vedtok begge kamre i Kongressen «Bill for the Benefit of the Indigent Insane» som ville gitt støtte til psykisk syke. President Franklin Pierce la ned veto mot loven med begrunnelse at dette ikke burde være en føderal oppgave, men et ansvar for de enkelte delstatene.
I 1912 gikk tilhengere av offentlig helseforsikring inn for presidentkandidaten Theodore Roosevelt, men han ble beseiret i valget. Da Harry S. Truman innførte programmet Fair Deal i 1949, var helsereform opprinnelig en del av reformpakken, men dette ble ikke vedtatt i Kongressen.
I 1965 innførte president Lyndon B. Johnson den første offentlige sykeforsikring, Medicare som i hovedsak gjaldt borgere over 65 år og funksjonshemmede. Dette var trolig etterkrigstidens mest omfattende helsereform i USA, selv om det ikke ble innført noen offentlig finansiering for andre aldersgrupper. President Richard M. Nixon innførte Comprehensive Health Insurance Act i 1974, en ordning som la opp til forsikring betalt av den enkelte eller av arbeidsgiver, og som også i dag er den mest omfattende finansieringsformen. Gjennom 1970- og 80-tallet var senator Ted Kennedy en sentral forkjemper for allmenn sykeforsikring, men maktet ikke å oppnå enighet med Jimmy Carter om et gjennomførbart system. Fra 1985, da Ronald Reagan var president, fikk likevel arbeidstakere retten til å videreføre sin arbeidsgiverbetalte forsikring selv om de opphørte å arbeide for den aktuelle arbeidsgiveren.
I 1993 la president Bill Clinton fram en omfattende helsereform som innebar universell helseforsikring for alle amerikanere, men den ble nedstemt. Forsikringsbransjen i USA sendte reklamefilm på TV i ett helt år med argumentasjon mot helsereformen, under vignetten Harry and Louise. Demokratene i Kongressen lanserte ulike kompromissforslag, men samlet ikke flertall. George W. Bush fulgte opp med en reform med dekning av medisinkostnader («blå-resept») for eldre og funksjonshemmede, men fremmet ikke forslag om allmenn forsikring.
Lappvier
Lappvier (latin: Salix lapponum) er en liten busk av pilefamilien (vierfamilien) av maksimalt 1,5 meters høyde, hvor bladene er nærmest sølvfargede og iøynefallende. . Arten vokser i nesten hele landet bortsett fra kysten av Sørlandet. Den foretrekker fuktig torvjord, sumpeng, veikratt, fjelltrakter, fjell- og skogsmyr, kildedrag og grøfter.
Helsereform i USA
Før 2009
Om lag 20 delstater har mer eller mindre delstatsdekning av forsikring for fattige og lavinntektsgrupper, og de mest generøse ordningene når det gjelder behovsprøving er innført i bl.a New York, Arizona, California, Minnesota og Massachusetts. I 2000 utvidet Arizona sin forsikringsordning, og i 2007 innførte Massachusetts allmenn, offentlig helseforsikring som dekker 400 000 uforsikrede delstatsborgere. Den republikanske guvernøren Mitt Romney var en forkjemper for denne reformen.
Lappvier
Lappvier er en busk på normalt 50-150 cm meters høyde. Bladen er sølv-hvitt lodne over det hele og gir busken et karakteristisk, hvit-sølvfarget preg. Årskvistene er tett lodne og ellers brune, men etterhvert blir de mer rødbrune og lite lodne. Bladskaftene er 2-20 mm lange, og bladene er lansettformede og 3-8 cm lange. Lansettformen er avrundet, ikke minst nede mot bladstilken. Bladet er mellomgrønt oppå og hvitt-grått under med tett hårdekke, og bladranden er brettet ned. Det har under om lag 8-13 par av sidenerver fra den gul-grønne midtnerven. Arten har ikke øreblad. Blomstring i mai-juni, starter like før løvspretten.
Helsereform i USA
Reformvedtakene i 2009
President Barack Obama tok initiativ til en helsereform som omtales som den største siden Lyndon B. Johnsons Medicare-reform i 1965. I februar 2009 fikk Obama vedtatt en allmenn offentlig finansiert helsedekning for barn. Obamas hovedforslag siktet mot at alle innbyggere i USA skal ha helseforsikring med forsikring for fattige og lavinntektsgrupper over offentlige budsjetter. Legemiddelindustrien stilte 150 millioner dollar til rådighet for sine lobbyister for å støtte president Obamas helsereform.
Mot slutten av 2009 ble reformforslag vedtatt i begge kamrene i Kongressen, men kompromisser og endringer førte til at to ulike reformer samlet flertall. President Obama kalte vedtaket i Senatet 24. desember 2009 for historisk og uttalte at «Dette vedtaket bringer oss nærmere en slutt på en nesten hundre år lang kamp». Andelen av velgerne som uttrykte misnøye med president Obamas håndtering av helsereformsaken økte imidlertid fra 42% i juli, til 52% i august, og til 56% i desember 2009.
Lappvier
Raklene er 2-5 cm lange og står på svært korte og knapt synlige skaft. Raklene har brunsvarte og spisse skjell, og er hårete. Den tett hårete og grønn-grå kapselen er 5-7 mm lang, og har lang og lodden griffel og smale arr. Kapselen er ytterst synlig rød.
Utbredelse
Lappvier vokser i Eurasia og er i Norden utbredt i nesten hele Finland og Norge, og i Sverige nordlig fra omkring Vänern og Mälaren. Den vokser i Norge nesten overalt unntatt kystbeltet av Sørlandet.
Helsereform i USA
Reformvedtakene i 2009
Forslagene som er vedtatt i de to kamrene i Kongressen skiller seg fra hverandre på en rekke viktige områder med hensyn til organisering og finansiering, delstatenes medvirkning, og spørsmålet om offentlig finansiering av abortinngrep.