cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Jøder i Norge
Andre verdenskrig
På en konferanse 20. januar 1942 i Wannsee utenfor Berlin gjorde de tyske styresmaktene et vedtak om gjennomføringen av «Die Endlösung» – den endelige, fullstendige løsningen på jødespørsmålet. Det ble besluttet at alle jøder i tyske og tysk-okkuperte land skulle føres til konsentrasjonsleirer i Polen og Tyskland. Denne avgjørelsen fikk stor betydning for jødene i Norge. I mars 1942 ble jødeparagrafen gjeninnført i grunnloven. Mot slutten av oktober 1942 vedtok okkupasjonsmyndighetene i Norge en lov som fastsatte at all eiendom som tilhørte norske eller statsløse jøder, skulle beslaglegges til fordel for statskassen. Quislings regjering opprettet Likvidasjonsstyret til å gjennomføre dette.
Den 25. oktober 1942 sendte statspolitisjef Karl Marthinsen ut et iltelegram til alle politikammer i landet med følgende ordre:"«Alle mannlige personer over 15 år hvis legetimasjonskort er stemplet med J, skal arresteres uansett alder oppover [...] Arrestasjonene skal skje mandag den 26. oktober kl. 0600 ...»"Enkelte personer fikk i løpet av 25. oktober varsel fra folk innenfor politiet, og de begynte straks å varsle videre i tillegg til å reise rundt for å varsle folk som ikke hadde telefon. Resultatet var at rundt 250 ble arrestert i Oslo og Sør-Norge, noe som var under halvparten av jødene det var utstedt arrestordre for. Det skulle gå akkurat en måned før en tilsvarende aksjon ble iverksatt for å arrestere alle kvinner og barn. Arrestasjonene ble for det meste utført av nordmenn.
Samme dag som arrestasjonene av kvinnene og barna, 26. november, ble 532 personer i alderen 4 måneder til 81 år med makt ført om bord i fangeskipet DS «Donau» som lå fortøyd på Vippetangen i Oslo. Skipet seilte til Stettin, dit det ankom 30. november. Fangene ble lastet over på tog som dro til Auschwitz. Bare ni av fangene var i live da krigen var over.
I bladet Hirdspeilet stod det i november 1942: «''Et av Hirdens gamle mål ble realisert i denne måned, idet den store arvefienden jøden no endelig er blitt fratatt myndigheten til fortsatt opphold i Norge. Deres formuer er beslaglagt til stor ve og ynk for våre motstandere. Til syvende og sist var det imidlertid våre penger menneskene formidlet, og no er det altså slutt for godt.» I desember samme år skrev NS-bladet Kringsjå: «Opprenskningene i den norske jødeverden skrider no sikkert framover. Alle mannlige jøder er forlengst på god veg til sitt fjerne, og foreløpige bestemmelsessted. De kvinnelige og barnlige avleggere går i disse dager samme veg. Samtidig avvikles alle jødeforetagender som ikke anses ønskelige i fortsatt drift. De jødiske formuer inndras videre etter hvert,''»
Under krigen ble sykehus i en del tilfeller et midlertidig tilfluktssted. Jøder ble fra tid til annen «innlagt» uten å være syke, noe som i mange tilfeller kjøpte dem nok tid til å unnslippe til Sverige, da okkupasjonsmakten i lang tid lot sykehusinnlagte jøder være i fred.
De jødiske flyktningene som ble berget, kom seg i hovedsak over til Sverige, selv om enkelte også ble berget over til Storbritannia. De ble hjulpet av motstandsfolk og andre sivile norske kvinner og menn, deriblant også enkelte polititjenestemenn. Det kostet mye penger å drive disse fluktrutene, så det ble vanligvis krevd penger av flyktningene. Ekstra penger gikk generelt til videre motstandsarbeid, og det var sjeldent noen ble avvist selv om de ikke hadde penger. Det ble brukt mange fluktruter, og kapasiteten på ruter med utgangspunkt i Oslo var høsten 1942 50–60 personer i uka. Motstandsfolk hadde prioritet, men det skjedde nesten aldri at jøder måtte vike til fordel for disse. Okkupasjonsmakten innførte i andre halvdel av 1942 dødsstraff for de som hjalp jøder å flykte. Losene gikk konstant i frykt for å bli arrestert, og de endte ofte selv opp som flyktninger. Enkelte fikk problemer med nervene etter å ha loset bare en eller to grupper flyktninger over grensen.
Selv om de fleste fluktrutene besto av transport med bil og tog og det siste stykket til fots, var det også en del oppfinnsomme metoder som ble brukt, slik som transport over grensen i plomberte jernbanevogner og høylass.
I løpet av krigen ble 772 personer av jødisk avstamning deportert – 34 av disse overlevde. I tillegg mistet 22 jøder livet i Norge i samme tidsrom som følge av mord, utenomrettslige henrettelse og selvmord. Rundt 1100 ble berget ved å flykte til Sverige.
Etterkrigstiden
Etter krigen, i 1946, var det 559 registrerte medlemmer i Det mosaiske trossamfunn.
I 1947 vedtok den norske regjering å motta 600 jødiske flyktninger, men de fleste av disse emigrerte til Israel eller andre land i 1948. Ved en flyulykke i 1949 (Hurum-ulykken) omkom 27 jødiske barn som var på vei til Norge, og skulle videre til Israel. I 1956 kom igjen en større gruppe i forbindelse med den sovjetiske invasjonen i Ungarn, og i 1967 kom en del polske jøder i forbindelse med antisemittiske utbrudd der.
Dagbladet 28. september 1945 klaget over at Aftenposten haddde brukt ordet «jødebutikk» i en annonse. Saken ble oppklart: Innringeren hadde sagt «hjørnebutikk», men dårlig forbindelse førte til at ordet ble misoppfattet som «jødebutikk». Dagbladet trykket 22. november 1951 et leserinnlegg, «Stans antisemittismen», vedrørende seks «jødehistorier» og karikaturer av jøder som var trykt i et nummer av ukebladet Skip O'hoi. J. Meyer Myklestad som var ansvarlig for spalten som omhandlet britiske ordtak og anekdoter, hadde presentert stoffet uten tanke på å fremme noe antisemittisk budskap.
Restitusjonsprosessen etter andre verdenskrig
For de hjemvendte jødene viste det seg å være svært vanskelig å få tilbakeført de inndradde formuene og eiendommene.
Først i mars 1996, nesten 51 år etter den tyske kapitulasjonen, oppnevnte justisdepartementet Skarpnes-utvalget «som skulle kartlegge hva som skjedde med jødenes eiendeler i Norge under den annen verdenskrig og oppgjøret etter krigen».
I juni 1997 leverte utvalget en utredning som var delt i to – en flertalls- og en mindretallsutredning:
15. mai 1998 foreslo daværende statsminister Kjell Magne Bondevik en restitusjon på 450 millioner kroner, som inkluderte både et kollektivt og et individuelt oppgjør.
11. mars 1999 vedtok Stortinget den foreslåtte restitusjonen på 450 millioner kroner. Restitusjonen var oppdelt i en kollektiv del og en individuell del. Det kollektive oppgjøret var på 250 millioner kroner og ble fordelt på 3 områder:
Det individuelle oppgjøret ble estimert til å ikke overstige 200 millioner kroner. Dette oppgjøret tok form av 200 000 kroner ''«til de personer som i Norge ble rammet av antijødiske tiltak, for eksempel i form av å ha fått sine eiendeler og sin formue inndratt av okkupasjonsmyndighetene, under den 2. verdenskrig.»''. Da fristen for å søke om individuell kompensasjon gikk ut 30. november 1999, hadde 980 personer blitt tildelt 200 000 kroner hver.
Dagens jødiske samfunn
I dag bor det trolig minst 1 500 jøder i Norge, i hovedsak i Oslo. Det finnes også et mindre jødisk fellesskap i Trondheim. Ellers finnes det et mindre antall jøder spredt rundt i landet.
Jøder i Norge er godt integrert i det norske samfunnet, og det er en stor variasjon og mangfold blant jødene. Også når det gjelder tro og livssyn er det et stort spenn i den jødiske delen av befolkningen, fra de som praktiserer de strengeste trosreglene innen jødedom men til de som er overbeviste ateister. I Norge finnes det (per 2022) to synagoger. Synagogen i Oslo er den største av dem, i tillegg finnes det en mindre synagoge i Trondheim. Medlemstallet i jødiske trossamfunn har vært synkende de senere årene, og var på 747 i 2015.
Det finnes mindre grupper organisert i det chassidiske Chabad Lubavitch of Norway og i Foreningen for Progressiv Jødedom i Norge (PJN).
Antisemittisme i Norge
Religiøs og etnisk toleranse er sterke verdier i norsk samfunnsliv, selv om det finnes antisemittisme blant ulike grupper. Den antisemittisme som kan forbindes med nazisme, tas det sterk avstand fra i norsk politisk liv.
Synagogen i Oslo har også ved flere tilfeller blitt skjendet, og i juli 2006 gikk menigheten ut med en advarsel mot å bære kippa eller andre lettgjenkjennelige symboler, av frykt for trakassering eller overfall. I august 2006 trykket Aftenposten en kronikk av Jostein Gaarder, som av mange ble kritisert som antisemittisk for sitt innhold og litterære form. Gaarder rykket senere ut for å presisere hva han egentlig hadde ment. I 2014 blusset det opp en ny debatt i sosiale medier om Gaarders kronikk fra 2006.
Den 17. september 2006 ble synagogen i Oslo skutt på med automatvåpen. Dette var bare noen dager etter at det ble kjent at en terroristgruppe fra Algerie, GSPC, hadde planlagt bombeaksjoner i Oslo. Synagogen i Oslo er i dag (per 2017) under kontinuerlig overvåkning og beskyttet med sperringer.
HL-senteret publiserte i 2011 en rapport med resultater fra en undersøkelse om den norske befolkningens holdninger til jøder og andre minoriteter. Resultatet viste at det eksisterer stereotyp e forestillinger om jøder i det norske samfunnet, og samlet hadde 12,5 prosent av befolkningen utpregede fordommer mot jøder.
Kjersti Døvigen
Kjersti Døvigen (født 27. juni 1943, død 26. januar 2021 i London ) var en norsk skuespiller kjent fra blant annet TV-serien Offshore (1996–1999).
Hun fremførte melodien «Yo-Yo» sammen med Kirsti Sparboe i Melodi Grand Prix i 1974.
Døvigen og jazzmusikeren Ole Jacob Hansen er foreldre til skuespillerinnen Ulrikke Hansen Døvigen.
Raudsjøen
Raudsjøen er den største innsjøen i Gausdal kommune i Innlandet. Den ligger i Østre Gausdal, sør for Bjørga, og har et areal på 1,1 km². Innsjøen er reguleringsmagasin for Raua kraftverk og det går en rørgate fra sjøen til kraftverket nede i bygda. Vannstanden i sjøen reguleres mellom 720,5 og 714 meter over havet, noe som gir et magasinvolum på 5 millioner kubikkmeter. Raudsjøen er også en meget fin badeplass på sommeren med vanntemperaturer ofte opp i noen og tjue grader.
Fiske
Innsjøen hadde tidligere en fin ørret-bestand, men denne ble borte på grunn av utsetting av gjedde. Når dette var er litt usikkert, men ryktet vil ha det til at en guttunge fra husmannsplassen Homb under Lie hadde vært på Raudsjøen og tjuvfisket. Bonden på Lie oppdaget dette og var rasende over dette. Noen år gikk og guttungen fra Homb skulle emigrere til Amerika. Han ville gjøre bot for seg og la igjen et notat til bonden på Lie da han dro: «7 fisk tok eg, 7 fisk la eg attende». Problemet var at han satte ut gjedde. Det hadde vært bedre om han hadde tent på husene på garden sa bonden i ettertid. Dermed ble gjedda den ledende fisken i Raudsjøen. Ryktene vil ha det til at den største gjedda som har blitt tatt var 24 kilo, tatt i 1954. Det er også en liten bestand av abbor og sik på Raudsjøen.
Efraín Juárez
Efraín Juárez Valdez (født 22. februar 1988) er en mexicansk fotballtrener og tidligere fotballspiller. Han spilte forsvar, og var også en del av.
Juárez har tidligere spilt for Pumas de la UNAM i Mexico og FC Barcelona i Spania (ungdomsklubb).
Han ble tatt ut til Fotball-VM 2010 i Sør-Afrika.
Joseph Barboza
Joseph Barboza (født 20. september 1932, død 11. februar 1976) var en portugisisk-amerikansk mafia-medlem og en av de mest fryktede leiemorderne i løpet av 1960-tallet.
Barboza var sønn av portugisisk-amerikanske emigranter fra Lisboa, Portugal som bosatte seg i New Bedford, Massachusetts. Faren hans var bokser og moren hans var en syerske. Josephs far var en konstant skjørtejeger som til slutt forlot sin kone og fire barn da Joe var tolv år gammel. Barboza er kjent for å ha drept minst 26 mennesker i hans levetid, men ingen av disse mordene ble noen gang bevist. Joseph begynte som profesjonell tungvektsbokser og var medlem av USA Boxing Association for en kortere periode før hans første boksekamp, som ble gjennomført den 18. april 1949 mot Rocky Lucero i El Paso, Texas og hans siste boksekamp ble avholdt 23. september 1961 mot Don Bale i Boston, Massachusetts. Han kjempet med en ortodoks holdning under sine boksekamper.
Paraguaçu
Paraguaçu er en kommune i delstaten Minas Gerais i sørøstregionen av Brasil.
Ust Khantajka-demningen
Ust Khantajka-demningen er en demning med et vannkraftverk i elva Jenisejs sideelv Khantajka, i det østlig-sentrale Russland. Installert effekt er 441 MW. Årlig produksjon er ca 2,00 TWh. Utbyggingen startet i 1963 og anlegget stod ferdig i 1975.
Porsgrunnsbrua
Dagens bru
Porsgrunnsbrua er en betongbru med klaffer av stål i Porsgrunn kommune i Telemark. Brua ble tatt i bruk i 1958 og forbinder østre og vestre bydel av Porsgrunn by. Lokalt kalles bydelene «Østsia» og «Vessia». Den krysser elva litt ovenfor der hvor Skiensvassdraget munner ut i Frierfjorden. Fri seilingshøyde ved normal vannstand er 8 meter. Den er «søsterbru» til Kanalbrua i Tønsberg, med samme konstruksjon og styringsmåte. Over brua går RV356. .
Uenighetene
Bygging av en bru over elva kom ikke uten protester. Handelsinteresser i Skien by som ligger lenger opp i vassdraget var sterkt imot en bru over elva. Hovedgrunnen til byens motstand var at man fryktet brua ville forhindre trafikk nordover. Med det resultat at Skiens utvikling ville bremses, samt at byen ville komme i en «bakevje». Det hjalp ikke stort for Porsgrunn at man på nasjonalt plan trenerte planene ved at Skiens bekymringer ble satt høyest. Motsetningene innad i Porsgrunn var også klare. Det hele ble satt i et lokalpatriotisk perspektiv hvor de som var for bru var gode, mens de som ikke var for ble sett på som upatriotiske Skiensfolk. Alt endte allikevel med bygging av en bru som ble åpnet 11. desember 1891. Brua var en 219 meter lang pele- og pontongbru. Den ble likevel ikke stående lenge. I 1905 ble den offer for flammene i den store bybrannen som rammet østre Porsgrunn.
Brua etter 1905 og fram til 1960
Trafikkøkningen som kom på begynnelsen av 1900-tallet som en følge av både en økende befolkning, men også at bilen ble et velkjent bilde i hverdagen, førte til at brua nådde sin makskapasitet ganske raskt. Den var ikke dimensjonert for det trafikkmønsteret som kom utover første halvdelen av dette hundreåret. Antallet bruåpninger mellom 1939 og 1949 førte til lange køer på begge sider av brua. Grunnen til dette var at båttrafikken økte betraktelig i perioden. I 1946 ble brua forsterket til å tåle både busser og lastebiler. Da man bygde brua i 1891 tok man ikke med i betraktningen det regionale trafikkmønsteret som kom senere. Dette ble utredet i diskusjonen rundt byggingen av ny bru som utspant seg på i 1940-50årene.
Et av de store diskusjonsemnene om ny bru handlet om det skulle bygges en høybru eller klaffebru. Det var mange ulike interesser som for eksempel at man prioriterte veitrafikken framfor båttrafikken. De som var for en høybru mente at dette ville være svært fordelaktig både for skipstrafikken og det regionale trafikkmønsteret. Valget man til slutt falt ned på var allikevel en klaffebru som man besluttet skulle ligge på nærmest nøyaktig samme sted som den gamle. Grunnen til at man gikk inn for dette valget var bruas betydning lokalt. Samt at det var tanker om at en annen større bru skulle bli konstruert lenger nord i elva som da tok for seg den regionale trafikken. Til ettertanke er det interessant å vite at flertallet av de som stemte på bruforslagene gikk for høybru. Den nye brua ble offisielt åpnet av samferdselsminister Kolbjørn Varmann den 13. oktober 1957.
Til ettertanke
Porsgrunnsbrua står fremdeles etter 60 år. Den har fått selskap av Menstadbrua lenger opp som krysser Skienselva fra Menstad over til Kjørbekk i Skien kommune. I 1995 ble en ny klaffebru, Frednesbrua, åpnet for trafikk som en avlastning for Porsgrunnsbrua. Denne brua ble bygget nærmere utløpet til elva. Porsgrunn kommune har da gått helt bort fra tanken om høybruer, om man ser bort fra Breviksbrua, åpnet i 1962, og Grenlandsbrua fra 1996.
De to bybruene i Porsgrunn fjernstyres fra vegtrafikksentralen som er sentralt plassert ved elva mellom disse.
Marie-Joseph Angélique
Marie-Joseph Angélique (født ca. 1710, død 21. juni 1734) var navnet gitt av franske myndigheter til en portugisiskfødt sort slave. Hun satte fyr på sin eiers hjem og brente ned mye av hva som nå refereres til som det gamle Montréal.
Hun tilhørte Thérèse de Couagne og, frem til hans død 1733, François Poulin, og var forventet å fylle sin rolle som slave ved å spise med de andre slavene og tjene sine herrer. Hun motsatte seg imidlertid dette, og ønsket å tilbringe tiden med sin elsker, en hvit tjener kalt Claude Thibault. Det ble hevdet at hun hadde tre barn, og minst ett med en slave kalt César, som tilhørte Ignace Gamelin.
Da Poulin truet med å selge henne, satte den skrekkslagne piken fyr på hans hjem og forsøkte å flykte. Hun ble fanget kort etter, men ikke før brannen hadde spredt seg og ødelagt mye av Montreal.
Etter å ha blitt stilt for retten og torturert, tilsto Angélique forbrytelsen, og ble dømt til å bli brent levende. Straffen ble imidlertid redusert til hengning, og hun ble hengt ved en offentlig seremoni som involverte ydmykelse og amputasjon av hånden hun hadde brukt til å sette fyr med.
«Marie-Joseph Angélique, negresse, slavekvinne tilhørende Thérèse de Couagne, hustru av den yngre François Poulin de Francheville, du er dømt til å dø, til å betale kompensasjon, til å ha din hånd avskåret, til å bli brent levende og ha din aske kastet for vinden.» — dommer Pierre Raimbault, 4. juni 1734
Skuespillet Angélique ble skrevet av Lorena Gale i 1995.
Gustav Moberg
Gustav Moberg (født 7. april 1927, død 30. mai 2007 i Os i Hordaland) var en norsk journalist, kjent som programleder i NRK.
Han arbeidet for Bergen Arbeiderblad (1952–61), og ble tilknyttet NRKs nyhetsavdeling med opptreden i Dagsnytt (1961–69), blant annet den som rapporterte om attentatet på John F. Kennedy. Deretter virket han ved distriktskontoret i Bergen (1969–92), der han ble kjent for programserien By- og bygdenytt, og bidro med innslag til det første Norge Rundt. Han var oversetter.
Kognisjonsvitenskap
Kognisjonsvitenskap eller kognitiv vitenskap er et bredt og tverrfaglig felt som vanligvis er definert som det vitenskapelige studiet av sinnet eller av intelligensen. Dette er en betegnelse (eller et samlebegrep) på et tverrfaglig forskningsområde som fra 1970-årene har vokst frem i skjæringsområdet mellom filosofi, lingvistikk (allmenn språkvitenskap), psykologi og informatikk.
Utdanning
De utdanningsinstitusjonene i Norge som tilbyr utdanning i dette fagfeltet, er Universitetet i Bergen og Universitetet i Oslo. UiB tilbyr et bachelorprogram i kognitiv vitskap. Universitetet i Oslo har et studieprogram «Informatikk: språk og kommunikasjon» (tidligere kalt «IT, språk, logikk, psykologi», og før det: «Språk, logikk og informasjonsteknologi»).
Under utdanningen er det stor fokus på kunstig intelligens, en lærer også flere programmeringsspråk: Java, Lisp og Prolog. Siden kognitiv vitenskap er så tverrfaglig er det store muligheter for å spesialisere seg innen veldig forskjellige områder.
Mary Tamm
Mary Tamm (født 22. mars 1950 i Bradford, død 26. juli 2012 i London) var en engelsk skuespillerinne som kanskje er mest kjent for å være den første som spilte Romana i TV-serien Doctor Who i seriens 16. sesong. Hun gikk på Royal Academy of Dramatic Art.
Tamm begynte sin skuespillerkarriere på scenen i Birmingham Repertory Company i 1971 før hun flyttet til London i 1972 og spilte i musikalen Mother Earth. Hun spilte i flere filmer, som blant annet The Odessa File (1974) og The Likely Lads (1976) før Doctor Who.
Tamm gikk med på å spille Romana i Doctor Who etter at hun fikk vite at Romana ikke ville bli en ny «jomfru i nød», men en av Doktorens rase og derfor like dyktig som ham. Hun forlot serien etter en sesong fordi hun syntes at figuren hadde gått tilbake til å bli en vanlig assistent til Doktoren og kunne ikke utvikle seg videre. Lalla Ward tok deretter over rollen.
Etter Doctor Who spilte Tamm blant annet Penny Crosbie i såpeoperaen Brookside fra 1993 til 1995, Yvonne Edwards i dramaserien Paradise Heights i 2002 så vel som gjesteroller i flere serier. Hun spilte igjen Romana i hørespill fra Big Finish Productions fra og med 2005.
Fotogravyr
Fotogravyr eller heliogravyr er en fotomekanisk reproduksjonsteknikk basert på dyptrykk. Metoden innebar å fordele finkornet asfalt på en kobberplate. Ved eksponering herdes en del av asfaltpulveret og ved etterfølgende etsning varierer dybden på etsingen med ekspongeringen. Metoden ble brukt rundt 1900 for å fremstille vakre kopier av bildene. Anne Breivik beskriver metoden som galvanisk utfelling av metall på et relieff av gelatin. Utfellingen skjer når gelatinet og en kobberplate er nedfelt i et strømførende bad av kobbersulfat.
Paraisópolis
Paraisópolis er en kommune i delstaten Minas Gerais i sørøstregionen av Brasil.
Prentis Hancock
Prentis Hancock (født 14. mai 1942 i Glasgow i Skottland) er en skuespiller.
I 1970-årene spilte Hancock hovedpersonen Paul Morrow i TV-serien Space: 1999 og han dukket også opp i Doctor Who-historiene Spearhead from Space, Planet of the Daleks, Planet of Evil og The Ribos Operation.
Jonny Magallón
Han debuterte for 28. februar 2007, og ble tatt ut til Fotball-VM 2010 i Sør-Afrika.
Yellowstone County
Yellowstone County er et fylke i den amerikanske delstaten Montana. Det ligger i de sørlige delene av staten og det har grense mot Musselshell County i nord, Rosebud County i nordøst, Treasure County i øst, Big Horn County i sør, Carbon County i sørvest, Stillwater County i vest og mot Golden Valley County i nordvest.
Yellowstone Countys totale areal er 6,861 km² hvorav 36 km² er vann. Ved folketellingen i 2010 hadde fylket 147,972 innbyggere og administrasjonssenteret ligger i byen Billings som også er fylkets største.
Historie
Fylket ble grunnlagt i 26. februar 1893. Yellowstone County har fått sitt navn etter elven Yellowstone som omtrentlig flyter igjennom fylket fra sørvest til nordøst. Eleven i sin tur har fått navn etter de gule sandsteinsklippene som nå befinner seg i Yellowstone County.
North American F-82 Twin Mustang
North American F-82 Twin Mustang var et amerikansk to-seters, to-motors jagerfly. Det var det siste propelldrevne jagerfly som ble bestilt av USAF. Flyet ble produsert av North American og fløy første gang 6. juli 1945. Radarutstyrte F-82 ble brukt ekstensivt av Air Defense Command som erstatning for P-61 Black Widow, og under Koreakrigen var F-82 fly basert i Japan de første amerikanske flyene til å operere over Korea. De tre første koreanske flyene som ble skutt ned av amerikanske luftstyrker, ble skutt ned av F-82 Twin Mustang.
Historie og utvikling
F-82 var i utgangspunktet tiltenkt rollen som eskortejager for B-29 bombefly, på lange oppdrag over Japan under den planlagte invasjonen av det japanske fastlandet – en invasjon som aldri skulle skje. Flyet besto av et to-skrogs design. Selv om det var basert på P-51H Mustang var det faktisk et nytt design som tok i bruk to forlengede P-51H skrog påmontert en ny vinge plassert i midten, en ny hale og nye propeller. I tillegg ble det montert et helt nytt landingsunderstell med 4 hjul. YP-82 prototypene, P-82B variantene og P-82E variantene beholdt begge førerkabinene slik at begge pilotene kunne styre flyet og dele på flygingen under lange oppdrag, mens senere nattjager-varianter hadde en pilot i den venstre førerkabin og plass til en radaroperatør i den høyre kabin.
De første to prototypene og de neste 20 P-82B variantene ble i likhet med P-51 Mustang drevet av britisk konstruerte Rolls-Royce Merlin motorer. Disse ga flyene en utmerket rekkevidde og ytelse, men av politiske årsaker ble North American tvunget til å ta i bruk den dårligere Allison V-1710-100 motoren på P-82C og senere varianter. Fly som brukte Allison-motoren hadde lavere topphastighet og dårligere ytelse i stor høyde enn de som var drevet av Rolls-Royce motoren. De tidligere P-82B variantene hadde blitt brukt som treningsfly, mens P-82C og senere varianter ble brukt som jagerfly.
Atom
Et atom er en submikroskopisk struktur som ikke kan deles i mindre elementer via kjemiske reaksjoner og beholde sine kjemiske egenskaper. Atomer er bestanddeler i molekyler (kjemiske stoffer). Ordet atom kommer fra det greske ordet atomos som betyr udelelig. Et atoms radius er i området 31 (helium) til 215 (radium) picometer.
North American F-82 Twin Mustang
Operativ tjeneste
Da andre verdenskrig var over forsvant også behovet for enn eskortejager med lang rekkevidde, selv om P-82 ble brukt som en erstatning for nattjageren P-61 Black Widow som begynte å bli avleggs. Den nye nattjageren ble gitt navnet F-82G, og et stort antall modifikasjoner måtte utføres for å gjøre nattoppdrag mulig. Piloten i den høyre kabinen ble erstattet av en radaroperatør og flyet kunne etter dette ikke lenger flys fra høyre kabin. Enda viktigere var påkoblingen av en lang radar på undersiden av midt-vingen. Da den var pølseformet fikk radaren kjælenavnet «long dong», og den var montert på en slik måte at tuppen av radaren var i forkant av propellene. Det var også nødvendig å henge radaren på undersiden av vingen for å unngå at den var i veien for de 6 .50-kaliber maskingeværene som var innebygget i midt-vingen. Overraskende nok hadde dette lite å si for flyets hastighet og ytelse. I tillegg kunne radaren slippes fri i et nødstilfelle eller dersom flyet måtte lande uten understell. Radaren falt av og til av under krapp manøvrering.
Atom
Tidligere forestillinger om stoffers fysiske struktur var basert på at fysisk deling i stadig mindre biter ville resultere i atomet som minste og udelelige bestanddel. I 1913 presenterte Bohr sin atommodell som deler atomet opp i tre underliggende elementærpartikler:
North American F-82 Twin Mustang
Operativ tjeneste
F-82E varianten var fra 1950 til slutten av 1954 i tjeneste hos USAFs Strategic Air Command med base på Bergstrom AFB i Texas, og da som en eskortejager for det massive Convair B-36 bombeflyet. F-82E var strengt tatt kun til bruk om dagen og hadde ikke radar eller annet utstyr for nattflyging. F-82E-varianter med base på McChord AFB i Washington ble brukt som avskjæringsjagere. F-82 fortsatte i operativ tjeneste fram til 1954 og ble Strategic Air Command sitt siste operative propelldrevne jagerfly.
Atom
Kvantemekanikken beskriver nå materiens bølge-partikkel-dualitet og er det matematiske rammeverket for standardmodellen som beskriver krefter og partikler på subatomært nivå. Elementærpartiklene deles nå videre opp i flere typer partikler f.eks kvarker og kraftvirkning mellom partikler f.eks gluoner. Atomære og subatomære partikler kan ikke sees som distinkt avgrensede fysiske objekter, men som en romlig fordeling som angir sannsynligheten for partikkelens energi, utstrekning og posisjon til forskjellig tid. Partiklenes egenskaper er ikke lenger uavhengige, men avhenger av hvilke andre partikler de opptrer i kombinasjon med. Dette betegnes som resonanser eller interaksjoner.
Neftegorsk (Samara oblast)
Neftegorsk (russisk: Нефтего́рск) er en by i Samara oblast i Russland. Den ligger rundt 800 km sørøst for Samara.
Atom
Beskrivelsen av elementærpartikler brukes allikevel som modell for å forklare mange av atomets egenskaper og oppbygning. I figuren over viser den grå skyggen posisjonen for elektronene i 1s orbitalet som et integral over sannsynlighetsfordelingen for bølgefunksjonen langs en siktelinje. Den forstørrede atomkjernen viser tilsvarende for protonene i rødt og nøytronene i blått. I virkeligheten er kjernen for 4He rotasjonssymmetrisk, dette er ikke generelt tilfelle for mer komplekse kjerner.
Neftegorsk (Samara oblast)
Den ble grunnlagt i 1960 som en bosetning i forbindelse med utvinning av olje. Den fikk status som bymessig bosetning i 1966 og bystatus i 1989.
Atom
Atomene er de grunnleggende byggeklossene i kjemien, og bevares ved kjemiske reaksjoner men ikke ved kjernereaksjoner.
Neftegorsk (Samara oblast)
Demografi
Befolkningsutvikling: ! År || Folketall || Kilde
Atom
Oppbygning og ladning
Atomets bestanddeler har etter sin kvantemekaniske beskrivelse ingen klar avgrensing, men beskrives som energinivåer i et tredimensjonalt rom etter bølgefunksjonen ψ(x,y,z) som beskrives av Schrödinger-ligningen. Videre kan en partikkel etter uskarphetsrelasjonen befinne seg i en hvilken som helst avstand og retning. Men normalt er det høy sannsynlighet for at partikkelen befinner seg i et avgrenset volum, og det er dette volumet som danner bakgrunn for å angi størrelse, avstand osv.
Atomets størrelse beskriver statistisk radius for det ytterste stabile orbitalet når atomet er i likevekt. For hydrogen er dette radius for 1s orbitalet og benevnes Bohrs radius a0 = 5,3•10−11m. Men dette skal ikke forstås som et uttrykk for hvor stor plass atomet opptar. Faktisk avstand mellom to atomer vil være avhengig av om atomene er bundet eller ikke og med hvilken bindingstype. For eksempel er avstanden mellom H og O i vannmolekylet 9,6•10−11m, mens summen av atomradiene er (5,3+6,0)•10−11m = 11,3•10−11m
North American F-82 Twin Mustang
Operativ tjeneste
I 1947 ble navnet P-82 erstattet av F-82, og dette resulterte i at alle P-82ene fikk det nye navnet F-82.
James Caan
James Caan (født 26. mars 1940, død 6. juli 2022) var en amerikansk skuespiller. Han er blant annet kjent for sin rolle som Sonny Corleone i Gudfaren fra 1972, en rolle han ble Oscar-nominert for.
Biografi
James Caan ble født i The Bronx i New York til Sophie og Arthur Caan som var jødiske immigranter fra Tyskland.
Skuespiller
Caan begynte sin skuespillerkarriere innen TV-bransjen, i TV-serier som De Ubestikklige og Alfred Hitchcock. Hans første betydelige filmrolle var som skurk i filmen Lady in A Cage fra 1964. I 1967 spilte Caan i El Dorado med John Wayne. I 1971 fikk han rollen som Sonny Corleone i Francis Ford Coppolas Gudfaren, som også hjalp Al Pacinos karriere. Caan ble nominert for en Oscar for den rollen. I 2003 fikk han rollen som Ed Deline i TV-serien Las Vegas.
Privatliv
Caan var gift fire ganger. I 1960 giftet han seg med Dee Jay Mathis; de fikk et barn og skiltes i 1966. Hans neste ekteskap med Sheila Ryan i 1976 varte ikke lenge, og de skiltes året etter. Hans sønn Scott ble født i 1976.
Kveld
Kveld eller aften er den tiden av døgnet som avløser ettermiddagen og strekker seg fra skumring til bortimot midnatt. Tidsrommet begynner teoretisk klokka 18.00 og varer frem til klokka 24.00. Kveld avløses av natt, som går videre over i morgen.
Tidspunktet for solnedgang og tiden for mørkets frembrudd endrer seg gjennom året. I Norge varierer dagens lengde og årstidene stort, med midnattsol og mørketid nord for polarsirkelen. Dermed blir også vår-, sommer-, høst- og vinterkvelder svært forskjellige.
Religiøse tradisjoner
Flere helligdager og større kirkefester i vestlig kristendom begynner kvelden før og feires da eller markeres som en egen, atskilt dag. Det gjelder julaften, påskeaften, pinseaften, sankthansaften og allehelgensaften (halloween). Navnet «fastelavn» viser til samme tradisjon. Betegnelsen kommer av det nedertyske fastelavend, det vil si «kvelden før faste». Det skyldes delvis at den kristne liturgiske dagen begynner ved solnedgang. Det er en arv fra jødisk tradisjon som bygger på skapelsesberetningen i Første Mosebok: «Og det ble kveld, og det ble morgen, første dag.» Kvelden markerer også at arbeidsdagen er over.
I Norge er det lovbestemt helligdagsfred på helligdager fra klokka 00 til klokka 24 samt påske-, pinse- og julaften etter klokka 16. Den må ingen noe sted forstyrre med «utilbørlig larm».
Når arbeidsuka slutter og det blir kveld, kan kirkeklokker «ringe inn» høytider og helger. Tidligere var det skikk å la klokkene kime ved soloppgang og solnedgang for å markere arbeidsdagens begynnelse og slutt. I Sverige markerer mange kirker hver helg med «helgmålsringning», «helgmålsbön» eller «helgsmål» klokka 18 på lørdager.
Også sabbaten begynner om kvelden. Den ukentlige religiøse hviledagen varer fra fredag ettermiddag til lørdag kveld.
Aftenmesse er en katolsk gudstjeneste om kvelden. Nattverd, det rituelle måltidet under en kristen gudstjeneste, betyr opprinnelig «kveldsmat».
Andre kveldsaktiviteter
Også ikke-religiøse arrangementer blir avholdt på kveldstid etter at arbeid og andre gjøremål er avsluttet for dagen og folk får fritid til sammenkomster, rekreasjon og hvile. Et eksempel er festingen på nyttårsaften for å feire overgangen til et nytt kalenderår ved midnatt før nyttårsdagen. Andre tilstelninger og aktiviteter er kveldskonserter, aftenforestillinger og møtekvelder. En soaré, etter soir, det franske ordet for «kveld», er et større, finere kveldsselskap med underholdning og dans.
Tradisjonell TV har flest seere på kvelden. Prime time, «beste sendetid», regnes i Norge fra klokka 19 til 23. Navnet på Aftenposten viser til Oslo-avisens opprinnelige ettermiddagsutgivelser som kom med ferskere nyheter enn konkurrentenes morgenutgaver.
Kveldsmat er et lettere måltid på kvelden og det siste før natta.
Hver dag avsluttes gjerne med rutinemessig kveldsstell, eventuelt også med kveldssang for å roe barn som har lagt seg og skal sove, og aftenbønn før leggetid.
Kommisjonen for Det indiske hav
Kommisjonen for Det indiske hav (fransk: Commission de l'océan Indien (COI)) er en flernasjonal organisasjon som har som mål å bidra til økt samarbeid mellom medlemmene Komorene, Madagaskar, Frankrike (med Mayotte og Réunion), Mauritius og Seychellene. Maldivene har observatørstatus i kommisjonen. Organisasjonen ble startet i januar 1984 i Seychellenes hovedstad Victoria. Organisasjonens offisielle språk er fransk.
Atom
Oppbygning og ladning
Atomkjernen består av protoner og nøytroner som benevnes nukleoner. Antallet protoner bestemmer hvilket grunnstoff atomet er og betegnes med atomnummer Z. Totalt antall nukleoner benevnes A. Antallet nøytroner N = A - Z bestemmer isotopvarianten. Det enkleste atomet er hydrogen som består av ett elektron bundet til ett proton. Et generelt atom av grunnstoffet X kan betegnes ganske enkelt som AX, men oftest mer fullstendig som
Elementærpartiklene i kjernen har en diameter på omkring 1,2•10−15m (Fermi radius r0) eller rundt 1/100 000 del av atomets radius. Kjernens typiske radius er rn = r0 A1/3 og atomet består derfor i stor grad av tomt rom. Forholdsmessig er dette sammenlignbart med størrelse og avstand mellom Solen og dvergplaneten Pluto (selv om partikkelsammenligningen som sådan ikke er holdbar).
Elektronene danner en elektronsky som omgir kjernen. Normalt er atomet nøytralt ved at det har like mange elektroner og protoner. Dersom atomet har et overskudd eller underskudd av elektroner, kalles det henholdsvis et anion (negativt ladd ion) eller et kation (positivt ion). Elektronene har flere energinivåer eller orbitaler. Bindingsenergien for elektronet i det laveste skall i hydrogen er 13,6 eV, og bindingsenergien blir mindre i høyere skall inntil elektronet er fritt og bindingsenergien er null (for hydrogen er EB = 13.6 eV/n2 der n er et naturlig tall som angir skallet.).
Nukleonene er bundet sammen med mye høyere energinivåer, typisk på 100 000 ganger høyere enn elektronbindingen og endres ved kjernefysisk fisjon, fusjon eller radioaktiv nedbrytning. Slike prosesser kalles også transmutasjon og omformer et grunnstoff til et annet.
James Caan
Privatliv
I tiden fra september 1990 til mars 1995 var Caan gift med Ingrid Hajek; de fikk også et barn sammen. Han giftet seg så med Linda Stokes i oktober 1996, men skilte seg i april 2005. De fikk to barn sammen.
Atom
Atomer og molekyler
Elektronene i de høyeste orbitalene har lav bindingsenergi og kan lett frigjøres. De vil derfor utveksles med nærliggende atomer eller deles mellom flere atomer. Orbitalene fylles opp fra laveste nivå, og spesielt antall elektroner i det øverste orbitalet bestemmer mange av atomets kjemiske egenskaper. Ved hjelp av disse mekanismene skapes kjemiske bindinger som danner molekyler og elektronparbundne krystallstrukturer.
James Caan
Privatliv
Caan trente kampsport, han trente med mester Tak Kubota i mange år. Han trente også Culver City Police Department i kampsport.
Atom
Atomer og molekyler
Molekylene bygges opp av flere atomer; for eksempel er vann en kombinasjon av to hydrogen og ett oksygen atom (H2O), mens vanlig oksygen i luften er en kombinasjon av to oksygenatomer (O2). Disse har kjemiske egenskaper som ofte er forskjellige fra de grunnstoffene de består av. Molekyler er de minste enhetene som et stoff kan deles i og fremdeles bevare disse kjemiske egenskapene. I noen stoffer er atomene eller molekyler organisert i krystallstrukturer, dvs. at de er organisert i romlige mønstre som gjentas i forskjellige retninger. Krystallet kan bestå av samme eller forskjellige typer atomer og/eller molekyler. En spesiell type krystaller brukes i elektronikk-komponenter der krystallet bygges opp av halvledere med små mengder andre atomer som i stor grad endrer krystallgitterets elektriske egenskaper.
Atomer der ytterste orbital er helt fylt opp, danner vanligvis ikke kjemiske bindinger, og kalles derfor edelgasser. Her vil de enkelte atomene eksistere ubundet. Disse okkuperer gruppe 18 i det periodiske systemet.
I en del stoffer er det ikke noen egentlig molekyl- eller gitterstruktur. Disse har organiseringer uten noen finstruktur på molekylnivå. Dette er tilfellet for eksempel smeltede metaller og amorfe bergarter og mineraler.
Historikk og utviklingen av atommodellen
Filosofiske funderinger over materiens oppbygning går tilbake til Antikkens Hellas og tidlig indisk kultur omkring 450 f.kr. Demokrit framsatte teorien om at alt kan deles i stadig mindre stykker, inntil man når en nedre grense. De minste udelelige stykkene kalte han for atomer som betød udelelig. Disse ideene gikk senere tapt og ble først gjenoppdaget nesten 2000 år senere, i forbindelse med ny interesse for naturvitenskap under renessansen.
Grønnebakkan
Grønnebakkan er en bydel i Harstad som ble begynt å utvikles fra slutten av 1970-tallet. I tillegg til eneboliger består den øverste delen av en serie rekkehus som opprinnelig ble bygd til ansatte ved Harstad sykehus, politiet og andre kommuneansatte, men ble fort et sted hvor andre også bosatte seg. Videre utbygging på midten av 1980-tallet. Den delen som ble utbygd på 80-tallet het på folkemunne "nybyggan" til langt inn i 90-tallet. Grønnebakkan ligger på en topp ca. 4 km utenfor Harstad sentrum, og er kjent for sin panoramautsikt over sentrum.
Atom
Historikk og utviklingen av atommodellen
John Dalton brukte i 1803 ideen om atomet for å forklare hvorfor grunnstoffene alltid reagerer i samme forhold, og hvorfor noen gasser løses bedre i vann enn andre. Han framsatte hypotesen at hvert grunnstoff består av atomer av en fast unik type, og at disse forenes og danner sammensatte kjemiske stoffer.
Grønnebakkan
Før utbyggingen var Grønnebakkan en populær turmark, og de gamle traktorveiene og stiene eksisterer fortsatt. De leder opp til både Pevatnet og Musvatnet under Middagsfjellet, samt over Kanebogåsen. På grunn av skoghogst og saubeiter er området ikke like oppsøkt som før.
Atom
Historikk og utviklingen av atommodellen
I 1897 oppdaget JJ Thomson elektronet som et resultat av arbeid med katodestråler. Dette viste at atomet kan deles i mindre enheter. Senere oppdaget Thomson eksistensen av isotoper gjennom arbeidet med ioniserte gasser. Thomson antok at elektronene var jevnt fordelt i et atom med en utstrakt positiv ladning som gjør atomet nøytralt. Denne beskrivelsen blir vanligvis omtalt som rosinbollemodellen eller "plum pudding modell" på engelsk.
Ulrikke Hansen Døvigen
Hun bodde i London i 17 år, og tok i den perioden en treårig skuespillerutdannelse på Webber Douglas Academy of Dramatic Arts (1994). Hun har utdannelse i dans fra Vacani School of Dancing. Hun har også studert ved Vera Gregg École du Théâtre i Paris.
Grønnebakkan
Grønnebakkan Barnehage ble bygd i 1990, og er privat eid. Dette er en av Harstads største og nyeste barnehager, og har bidratt til at mange småbarnsfamilier har flyttet til området.
Atom
Historikk og utviklingen av atommodellen
Men i 1909 viste Rutherfords gullfolieeksperiment at atomets positive ladning og størstedelen av massen trolig er samlet i en atomkjerne, og at elektronene sirkler rundt denne som planeter rundt sola. Rutherfords atommodell ble framsatt i 1911, men allerede i 1913 presenterte Niels Bohr sin atommodell som innførte kvantebegrepet. Elektronene ble nå kvantifisert i klart definerte baner og kunne ikke lenger spiralisere inn og ut.
Omar Elabdellaoui
Omar Elabdellaoui (født 5. desember 1991) er en norsk fotballspiller som spiller for.
Ulrikke Hansen Døvigen
Hun debuterte på Nationaltheatret i 2002 som Cecily i Hvem er Ernest av Oscar Wilde. Før det var hun ansatt ved Oslo Nye Teater i to år, der hun blant annet spilte i Dracula, Disco Pigs, 40 og Hjalmar og Flode. Hun var også med på Riksteatrets oppsetning av Syvende himmel. Som filmskuespiller gjorde hun seg bemerket i rollen som hovedpersonens sjef i filmen 37 ½. Hun hadde hovedrollen som Jentungen i NRKs julekalender Jul på Månetoppen og spilte rollen som Moder'n i TVNorges Den unge Fleksnes. Fra teater er hun blant annet kjent for hovedrollen som Nora Helmer i Henrik Ibsens Et dukkehjem.
Keith Floyd
Keith Floyd (født 28. desember 1943, død 14. september 2009) var en britisk kokk og restauranteier som ledet en rekke matprogrammer på BBC og ga ut en stor samling kokebøker og reisebøker. På fjernsynet skaffet hans eksentriske stil ham millioner av seere verden over.
Ulrikke Hansen Døvigen
Hun er en erfaren rytter og kan danse moderne-, jazz- og grunnleggende ballett. Ellers kan hun spille piano.
Omar Elabdellaoui
Elabdellaoui vokste opp i Iladalen, der han spilte barnefotball for. Han dro derfra til Skeid, før han signerte for Manchester City i 2008. Hans profesjonelle debut kom for Strømsgodset under et utlån. Han tilbrakte også en sesong på lån i Nederland for klubben Feyenoord. Etter å ha vært lånt ut til Eintracht Braunschweig i et halvt år, ble overgangen permanent i mai 2013. Sommeren 2013 signerte han for nåværende klubb Olympiakos.
Ulrikke Hansen Døvigen
Sommeren 2014 medvirket hun i Terje Formoes forestilling om sjørøveren kaptein Sabeltann i Dyreparken i Kristiansand, som den onde dronning Sirikit i en ny versjon av suksessforestillingen Kaptein Sabeltann og Jakten på Den Magiske Diamant.
Atom
Historikk og utviklingen av atommodellen
I 1926 foreslo Erwin Schrödinger at elektronene oppførte seg som bølger. Som en følge av dette viste Werner Heisenberg et år senere at det ikke er matematisk mulig å måle en partikkels tilstand (posisjon og moment) til en gitt tid helt nøyaktig. Dette usikkerhetsprinsippet medførte at Bohrs atommodell ble erstattet med en beskrivelse der det ikke er mulig å angi elektronenes posisjoner, kun sannsynligheten for at de befinner seg innen visse soner.
Fra tidlig på 1970 tallet har standardmodellen gitt en samlet beskrivelse av elementærpartikler og krefter på subatomært nivå. Den har gitt en rekke teoretiske forutsigelser som senere er blitt eksperimentelt verifisert med høy nøyaktighet. Teorien har imidlertid fortsatt en rekke svakheter som at den inneholder mange eksperimentelt bestemte (ikke beregnede) konstanter, og at den ikke inkluderer gravitasjon.
Ulrikke Hansen Døvigen
Lydbøker, hørespill og reklamefilm
I tillegg har Døvigen medvirket i flere lydbøker av forskjellige slag, blant annet som Hilde Hartkorn-Pervaiz i Knut Nærums Døde menn går på ski og som forteller/mor i lydboka til Linus i Svingen. Påsken 2007 var hun aktuell som Sonja Borge i NRK P1s påskekrim De dødes tjern. Hun har også medvirket i reklamefilmer.
Atom
Subatomære partikler
Inntil 1961 ble atomet antatt å bestå bare av elektroner, nøytroner og protoner. Standardmodellen som ble utviklet tidlig på 1970 tallet, beskriver de partikler og krefter som bygger opp subatomære partikler. Kvarker kommer i 3 par (6 varianter) med ladning henholdsvis +2/3 og −1/3 og spinn ½. De forekommer ikke fritt, men er alltid bundet sammen i baryoner med 3 kvarker som får ½ heltalls spinn og mesoner med 2 kvarker og heltalls spinn. Elektronet sammen med partikler som positroner og nøytrinoer er leptoner og påvirkes ikke av den sterke kjernekraften. Familiene leptoner og bosoner er begge fermioner som er partikler med ½ heltalls spinn.
Ulrikke Hansen Døvigen
Privatliv
Hun er datter av skuespiller Kjersti Døvigen, som blant annet spilte i NRK-serien Offshore, og jazzmusiker Ole Jacob Hansen. Hun vokste opp i Lommedalen, og da hun var tolv år gammel flyttet hun til London sammen med sin mor og stefar Halvor Astrup.
Atom
Subatomære partikler
Protonene og nøytronene er baryoner og bygges opp av u (opp) og d (ned) kvarker som har såkalt fargeladning i tillegg til at de har elektrisk ladning. Protonet får med kombinasjonen (uud) en positiv elektrisk elementærladning mens nøytronet med (udd) blir elektrisk nøytralt. Kvarkene holdes sammen av den såkalte fargekraften formidlet av gluoner som er vekselvirkningsbosoner. Størstedelen av energien i nøytronet og protonet kommer ikke fra opp ned kvarkene (med 4 og 8 MeV) men ligger i bindingsenergien som gir dem masser på respektive 938,3 og 939,6 MeV. Protonene og nøytronene er fargenøytrale. Men fargeladningen er ujevnt fordelt i dem slik den elektriske ladningen er ujevnt fordelt i molekyler. På tilsvarende måte som det gir opphav til bindingskrefter mellom molekyler, gir den ujevne fordelingen av fargeladning i protonene og nøytronene opphav til sterk kjernekraft eller nukleon-til-nukleon-kraften som holder atomkjernene sammen, til tross for den elektriske frastøtningen mellom protonene.
Fotoner er masseløse elektromagnetiske bølger (partikler) med heltalls spinn som formidler den elektromagnetiske kraften. Denne virker mellom elektronet og kjernen og sammen med elektronets bølgenatur dannes orbitalene.
Ulrikke Hansen Døvigen
Privatliv
Hun har en datter med Mads Ousdal. Døvigen er gift med tidligere snowboarder Daniel Franck.
Omar Elabdellaoui
Elabdellaoui har representert Norge på ulike ungdomslandslag, og var en del av den norske troppen som imponerte stort i det Europeiske Under-21 Mesterskapet i 2013 i Israel. Han fikk senere sin A-landslagsdebut i august 2013.
Atom
Elektroner og elektronskall
Elektronene i ytterste "befolkede" skall i grunntilstanden kalles valenselektroner og bestemmer i vesentlig grad hvordan elektronet forbinder seg kjemisk med andre atomer. Generelt vil atomene som bindes sammen, dele på et eller flere elektroner i ytterste skall. Atomene søker å fylle opp dette skallet. I vann (H2O) er hydrogenets ytterste skall 1s1 og kan derfor avgi eller ta opp et elektron. Oksygen har ytterste skall 2p4 som kan avgi 4 eller ta opp 2 elektroner. Oksygenet kan derfor dele på et elektron fra hvert hydrogenatom for å fylle sitt ytterste skall, og hydrogenet dele et elektron med oksygenet for å fylle sitt. I hydrogengass (H2) vil begge hydrogenatomene fylle 1s skallet ved å dele på de to elektronene. Edelgassene har alle fullt ytterste skall og reagerer derfor vanskelig med andre stoffer.