cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Tiger
Territorium
Tigere kan ha det samme territorium i mange år, men om det blir mangel på byttedyr, kan den begi seg ut på lange vandringer. Både hanner og hunner markerer territoriet gjennom urinering på busker og kratt og lignende. De bruker også et sekret fra analkjertelen til å markere med, og av og til også regulær avføring og kloremerker. Begge kjønn vil angripe fremmede tigre av samme kjønn som kommer inn på deres territorium. Likeledes vil de angripe andre rovpattedyr som konkurrerer i kosten, herunder også av og til mennesker.
Dinko Mulić
Dinko Mulić (født 8. september 1983) er en kroatisk padler som konkurrerer i slalåm. Han representerte landet sitt under Sommer-OL 2012 i London, der han ble nummer 2 i K-1.
Aleksandr Ivanov
Aleksandr Ivanov er navnet til flere personer:
Tiger
Kommunikasjon
Tigere kommuniserer på flere måter, både med lyd, duft og synlig merking. Den er en av kun fem store kattedyr som kan brøle. Brøling er en måte å kommunisere med andre på. Tigeren brøler gjerne når den nedlegger et bytte, når den signaliserer seksuell reseptivitet, og når mora kaller på ungene. Slike brøl kan høres på opp mot 3 km hold. Som andre katter bruker også tigeren halen aktivt under visuell kommunikasjon. Aggresjon vises gjennom hurtig vifting med halen mens dyret er avslappet om halen henger rolig. Tigeren kommuniserer også gjennom kloremerker, enten på bakken eller på stubber og trær. Hannene duftmarkerer territoriet gjennom å urinere på utvalgte plasser. Slike markeringer kan vare opp mot 40 dager. Tigeren er også utstyrt med duftkjertler som kan avsette duft på utvalgt plasser. Kjertlene finnes mellom tærne, på halen,ved anus, på hodet, kinnene, leppene og ved værhårene på snuten. Duftkjertlene mellom tærne er spesielt viktige for ungene, som derfor lettere kan følge i morens fotspor.
Jakt og ernæring
Tigeren står på toppen av næringskjeden som det største av alle kattedyr. Ingen andre kattedyr er like godt tilpasset jakt på store byttedyr. En tiger nedlegger like store byttedyr som løver i flokk. Framlemmene er kraftigere, labbene større og klørne bedre utviklet enn hos løven. Den er en utpreget kjøtteter som livnærer seg i hovedsak av store byttedyr, men den vil også ta annet bytte om anledningen byr seg. Om tilgangen på tradisjonelle byttedyr uteblir jakter den også på bufe, noe som kan føre til konflikter med mennesket.
Tigeren er en typisk snikjeger, som benytter såvel bakholdsangrep som krypeteknikk for å nærme seg et bytte. Den jakter helst i skumringen om kvelden eller om natten. Syn og hørsel er de to viktigste sansene under jakten. Den glimrende kamuflasjefargen gjør den svært vanskelig å oppdage, både i høyt gress og underskog. Tigeren sniker seg så nær opp til byttet som mulig og angriper enten bakfra eller fra en av sidene. Den bruker sin hurtighet og store kroppsvekt til å slå byttet i bakken. Store byttedyr drepes ved bitt i halsen og kvelning. Mindre byttedyr drepes ved bitt i nakken som fører til nakkebrudd. Til tross for tigerens enorme styrke fører kun 1 av 20 anfall til suksess.
Et felt bytte dras i skjul av den underskogen eller nært opp mot vannkanten, der måltidet inntas. Tigere spiser først bakparten av byttet. Det er anslått at en tiger kan spise 20–35 kg kjøtt i ett måltid, men 15–18 kg i døgnet er det normale (hvorav 5-7 kg i hvert måltid). Byttet blir dekket av løv og annen vegetasjon når måltidet er utført, slik at tigeren kan returnere til byttet for flere måltider.
Det er også kjent at tigeren ikke alltid dreper byttet selv. Den kan for eksempel ta byttet fra en leopard. Likeledes er det kjent at tigeren selv kan bli et bytte for (og bli drept) eller bli jaget fra et bytte av en flokk med asiatiske villhunder (Cuon alpinus).
Cambridge Seven
The Cambridge Seven var syv studenter fra Cambridge University som i 1885 bestemte seg for å bli misjonærer i Kina. De syv var:
Tiger
Jakt og ernæring
Tigerens meny består blant annet av antiloper, hjortedyr, gaurkveg, villsvin, jak, haredyr og apekatter. Svært unge bøfler, elefanter og neshorn kan også bli angrepet. Det er dessuten kjent at tigere kan spise krokodiller, fugler, fisk, reptiler og til og med andre rovpattedyr, som leopard, villhunder og bjørn.
Tigerjakt var før vanlig med lovlig handel med utstoppede dyr, skinn og andre produkter. Dette ble stanset i 1975 av konvensjonen om internasjonal handel. Det forårsaket truede og sårbare arter, men likevel eksisterer det fortsatt et stort ulovlig marked for skinn og andre tigerdeler som brukes i østasiatisk tradisjonell medisin.
Cambridge Seven
Forberedelser i Storbritannia
De besøkte universiteter i England og Skottland og holdt møter for studentene. Dronning Victoria fikk tilsendt et hefte med deres vitnesbyrd. Deres avreise ble fastholdt i boken "The Evangelisation of the World: A Missionary Band", som ble en bestseller. Deres innflytelse gjorde seg også gjeldende i USA, der den førte til dannelsen av Robert Wilders Student Volunteer Movement.
Tiger
Hygiene
Tigere er som katter flest. De steller pelsen nøye og bruker mye tid på dette daglig. Den rue tungen er et utmerket redskap til formålet. Med tungen spres også et oljeaktig sekret fra kjertler i huden ut i pelsbehåringen, som derfor blir mer motstandsdyktig mot smuss og vann. Tigere er også glade i vann og liker å bade og er gode svømmere.
Reproduksjon
Tigre lever alene utenom paringstiden. Hunntigre regnes som forplantningsdyktige fra de er ca. tre år gamle, hannen fra ca. fire år. I tropiske områder parer tigre seg året rundt, men i tempererte soner skjer paringen sesongvis.
Cambridge Seven
Forberedelser i Storbritannia
Alle syv var blitt gjenfødte vekkelseskristne og følte seg kalt til å spre det kristne budskap blant kineserne. De fleste av dem forble misjonærer eller tilknyttet misjonene for resten av livet. De var influert av Taylors bok "China's Spiritual Need and Claims".
Selv om deres tid sammen var kort, hjalp de til med å katapultere China Inland Mission fra en nærmest ukjent størrelse til en nærmest beklemmende prominens, slik at CIM og andre misjonsselskaper fikk en kraftig tilstrømning av misjonærkandidater. I 1885, da de syv dro til Kina, hadde CIM 163 misjonærer; dette fordoblet seg til 1890 og rakk opp til rundt 800 i 1900 – noe som da representerte en tredjedel av alle protestantiske misjonærer.
Tiger
Reproduksjon
Selve paringsakten varer kun i 2–3 minutter, men gjentas hyppig over noen dager. Hunnen går drektig i ca. 103 dager før hun føder. Selve nedkomsten skjer som regel i åpent lende med høyt gress.
Et kull består normalt av 2–3 unger. Ungene veier ca. 1–2 kg ved fødselen og fødes blinde og med lukkede ører. Øyne og ører åpner seg vanligvis etter 10–14 dager. Ungene dier moren til de blir ca. 5–6 måneder gamle, men de begynner å spise kjøtt allerede når de er seks til åtte uker gamle. Moren tar vare på ungene til de er ca. 18 måneder gamle, da ungene kan jakte selv. I denne perioden er ungene svært utsatte, i det hanntigre gjerne dreper ungene om den får anledning. Slik kommer nemlig hunnen i brunst igjen. Ofte blir ungene sammen med moren til de blir ca. to år gamle. Hannene forlater gjerne mora først.
Inndeling og systematikk
Opprinnelig regnet man tigeren inn i åtte underarter, men teknologiske framskritt og moderne genforskning førte etter hvert til at man begynte å regne med ni, hvorav tre var utdødd. Malaysiatiger ble først dokumentert vitenskapelig så sent som mot slutten av 2004. Ny kunnskap om sumatratiger reiste dessuten spørsmål om denne underarten kunne regnes som en selvstendig art.
Nye studier, med fullstendig genom og DNA-sekvensering, førte til at IUCN/SSC Cat Specialist Group i 2017 foreslo en ny inndeling med kun to underarter. I dette ligger det at de lokale typene kanskje ikke er distinkte nok til en status som selvstendig underart, men må regnes som mer eller mindre lokale økoarter. De to gjenværende underartene er derfor nominatformen P. t. tigris, som i tillegg til nominatformen nå også inkluderer økotypene virgata, altaica, amoyensis corbetti og jacksoni. Disse er utbredt på fastlandet i Asia (India, Pakistan, Nepal, Bhutan, Sikkim, Kina, Russland, Indokina og Malayahalvøya). Den andre underarten er P. t. sondaica, som nå også inkluderer økotypene balica og sumatrae. Denne underarten er nå bare utbredt på Sumatra, mens den regnes som utdødd på Java og Bali.
Inndelingen følger Cat Classification Task Force (2017).
Tidligere aksepterte underarter
Med unntak av bengaltiger (fastlandstiger) og javatiger (øytiger) så er de tidligere underartene i inndelingen under å regne som økoarter, som alle per dags dato inngår i én av de to nevnte og eneste underartene av arten tiger.
Sibirtiger / amurtiger
Sibirtiger (P. t. tigris, tidligere P. t. altaica) er en truet (EN) underart. Den kalles også amurtiger og regnes av de fleste som den fysisk største av alle underartene, selv om dette i senere tid har blitt utfordret av moderne forskning. Bestanden i Russland har siden 1996 vært stabil. Totalbestanden av ville voksne individer ble av GTRP (Global Tiger Recovery Program) i 2010 estimert til cirka 360 dyr. I tillegg finnes nærmere 600 sibirtigre i fangenskap.
Sibirtigeren finnes først og fremst i Sikhote-Alinfjellene i Øst-Russland, men noen få holder også til i Changbaifjellene i Nordøst-Kina og helt nord i Nord-Korea.
Sørkinatiger / amoytiger
Sørkinatiger (P. t. tigris, tidligere P. t. amoyensis) er en kritisk truet (CR) underart. Den kalles også amoytiger, xiamentiger og kinatiger. Det finnes i dag 47 (2004) sørkinatigre som overlever i 18 dyrhager, alle etterkommere av 6 viltfangede tigre.
Sørkinatiger er dessverre så godt som utryddet i vill tilstand. Forskere antar at det er færre enn 20 viltlevende individer igjen, og den har ikke vært observert av offisielle representanter siden tidlig på 1980-tallet. Fra Fujian-provinsen er det spredd rykter om en såkalt maltesertiger, som skal være blå i fargen og ha lysere grå striper langs sidene. Den har imidlertid ikke latt seg verifisere så langt. Om den eksisterer er den trolig i fargevarietet.
Indokinatiger / corbettstiger
Indokinatiger (P. t. tigris, tidligere P. t. corbetti), kalles også corbettstiger, er en truet underart som først ble oppdaget og beskrevet i 1968.
Indokinatigeren lever i et stort område, som bl.a. inkluderer land som Kambodsja, Folkerepublikken Kina (sørlige deler), Laos, Myanmar (østlige deler), Thailand og Vietnam. Det er estimert at det finnes ca. 1200–1800 individer igjen, men antallet minsker som følge av liten eller ingen beskyttelse i flere av landene. Såvidt kjent finnes det pr. 2005 ca. 60 indokinatigre i fangenskap, fordelt på land i Asia og USA.
Fram til desember 2004 ble den også kalt malaysiatiger, men da oppdaget man at tigerne som levde i de mer sørlige strøkene var så unike at de måtte klassifiseres som en egen underart.
Malaysiatiger
Malaysiatiger (P. t. tigris, tidligere P. t. jacksoni) er en truet underart som holder til på Malayahalvøya i Malaysia. Den ble oppdaget av et team av forskere ledet av Stephen J. O'Brien. De tok for seg 134 tigre fra Russland, India, Kina og andre land i området og utførte en omfattende DNA-analyse av disse dyrenes genmateriale. Det ble da oppdaget at de sydlige tigrene på Malayahalvøya var nokså forskjellige fra indokinatigeren, og ble omklassifisert som en egen underart.
Malaysiatigeren er altså så lik indokinatigeren at de hittil har vært betraktet som en og samme underart, men det er distinkte forskjeller mellom dem. Den skal ha en liten utbredelse syd for Phuket i Thailand, men hovedbestanden finnes syd for Songkhla i Thailand og sydover inn i de sentrale fjellstrøkene på Malayahalvøya.
Bengaltiger / kongetiger
Bengaltiger (P. t. tigris), også kalt kongetiger, er en truet (EN) underart av tiger. Det er den mest tallrike underarten, men totalbestanden er ikke like stor som mange trodde. Den finnes i primært i India, selv om små populasjoner også eksisterer i Bangladesh, Bhutan, Nepal og i deler av Kina.
Fram til våre dager har man antatt at det fantes omkring 3 000–4 750 bengaltigre igjen i verden, selv om tallene har vært usikre, hvorav cirka 3 642 i India (2002). Nå har imidlertid bruk av ny teknikk og nye metoder gitt nye og svært nedslående nye estimater. En indisk rapport fra uke 8 i 2008 estimerer antallet tigre i Indida til kun 1 411 dyr. I tillegg kommer ca. 200 bengaltigre som lever i fangenskap rundt om i verden. Bengaltigeren hevdes av mange å være mindre enn sibirtigeren, og gjerne mørkere og klarere i fargene. Moderne forskning gir imidlertid ikke et entydig svar om størrelsesforholdet mellom disse underartene. Flere hevder nå at ville bengaltigere i snitt er større enn ville sibirtigere. Det finnes også hvite bengaltigere.
Sumatratiger
Sumatratiger (P. t. sondaicus, tidligere P. t. sumatrae) er en kritisk truet (CR) underart som kun finnes på øya Sumatra i Indonesia, der den i all vesentlighet overlever i fem nasjonalreservater. Man tror den har vært isolert på øya i ca. 10 000–12 000 år. Moderne forskning med DNA har antydet at denne underarten kanskje kan klassifiseres som en egen art.
Sumatratiger er den minste av de nålevende underartene. Hannene veier typisk mindre enn 140 kg og hunnene mindre enn 91 kg. WWF Indonesia antar at færre enn 400 individer overlever i vill tilstand. Omkring 235 tigre overlever i fangenskap, alle etterkommere av 37 viltfangende tigre. 61 tigre (32 hanner og 29 hunner) har blitt omplassert til øya Java.
Nylig utdødde underarter
Av de ni distinkte underartene er tre antatt utdødde, selv om man ikke har kunnet fastslå dette med hundre prosents sikkerhet. Det går f.eks. rykter om at kaspitigeren kan ha overlevd.
Balitiger
Balitiger (P. t. sondaicus, tidligere P. t. balica) er antatt utdødd (EX) på 1940-tallet, men det finnes bevarte skinn og skjelett. Den var den minste av alle tigre, ikke særlig mye større enn en leopard.
Den siste dokumenterte observasjonen av balitiger skjedde på Vest-Bali på 1930-tallet, men forskerne tror at underarten kan ha overlevd fram til begynnelsen av 1950-tallet. Det finnes ingen slike tigre i fangenskap.
Javatiger
Javatiger (P. t. sondaicus) er antatt utdødd (EX) på 1980-tallet, men det finnes bevarte skinn og skjelett. Javatigeren var svært lik sumatratigeren, men hadde flere og mer distinkte striper. Det finnes ingen slike tigre i fangenskap. Også denne tigeren var ganske liten av vekst, men allikevel klart større enn balitigeren.
Den siste dokumenterte observasjonen skjedde i 1976, selv om også det ble registrert spor etter tre tigre i 1979. Trolig døde den ut på 1980-tallet, men ingen vet nøyaktig når det skjedde.
Det går fortsatt rykter om observasjoner av javatiger på Øst-Java, der jungelen er tett og nærmest fullstendig ugjennomtrengelig. Meru Betiri nasjonalreservat ligger i dette området og er i så fall det mest aktuelle området for eventuelle overlevinger. Lokale myndigheter har nylig utplassert fem automatiske viltkameraer på strategiske steder i reservatet, for å avdekke om det fortsatt kan finnes tigre der. Området er imidlertid under stort press fra gruvedrift, bl.a. etter gull.
Kaspitiger
Kaspitiger (P. t. virgata) er antatt utdødd (EX). Den var også kjent som turantiger og persisk tiger, men det finnes kun bevarte skinn og skjelett etter denne underarten. Kaspitigeren, som var en forholdsvis stor tiger, lignet på bengaltigeren i sine markeringer og farger, og sibirtigeren i behåringen. Sibirtigeren var trolig dens progenitor. Det finnes ingen slike tigre i fangenskap.
De siste dokumenterte observasjonene sies å være fra perioden 1972–1976, da bl.a. en forsker estimerte bestanden til å være færre enn 100 dyr. Noen hevder at den siste kaspitigeren ble fanget i det nordøstre Afghanistan i 1997, mens andre mener den døde ut alt på 1950-tallet. Fortsatt kommer det inn rapporter om påståtte observasjoner, bl.a. fra Afghanistan og Turkmenistan, men ekspertene har ikke kunnet stadfeste noen av disse så langt. I det siste har det også blitt antydet at det kan ha overlevd kaspitiger helt øst i Tyrkia, men disse påstandene har ennå ikke blitt verifisert.
Tigerens betydning i østen
Tigeren har hatt stor betydning gjennom mer enn 1 000 år for tradisjonell østlig medisin. På grunn av tigerens enorme styrke og store mytologiske betydning tror mange asiater at den også vil kunne hjelpe dem når de selv blir syke og skrøpelige. Kroppsdeler fra døde tigere brukes derfor til å kurere og behandle en rekke symptomer. Etterspørselen har naturlig nok økt med befolkningsøkningen i Det fjerne østen, til tross for en rekke tiltak for å motvirke en slik utvikling. Det finnes nærmere 11 000 tradisjonelle østlige medisiner som kan brukes til å behandle ulike lidelser og sykdommer. Behovet for alternativer er derfor skrikende, siden mange av ingrediensene er i ferd med å gå tapt.
Her er noen kroppsdeler fra tiger som benyttes i tradisjonell østlig medisin:
Status
Ved inngangen til det 20. århundre fantes det ca. 100 000 tigere i verden, fra Tyrkia i vest til øyene utenfor Øst-Asia i øst. I 2011 ble det estimert at omkring 3 200-4 000 tigere overlevde i fragmenterte områder som omhandler 13 land. Antall kjønnsmodne tigre er kanskje færre enn 2500. Tre av ni underarter er utdødd på 1900-tallet. Mest truet i øyeblikket er sørkinatigeren. Antallet som overlever er usikkert. I 2020 ble verdens tigerbestand anslått til 3900 dyr Siden 2010 har enkelte bestanden vokst.
Vern
I mange land opprettes det reservater for å beskytte dyrelivet, og også for å øke tigerbestandene. India alene har 41 tiger-reservater (per 2011-6-21), og flere er planlagt. Disse reservatene ledes av Project Tiger, som selv administreres av National Tiger Conservation Authority. I desember 2020 vant Pilibhit-reservatet i India TX2 Award etter å ha doblet tigerpopulasjonen
Trusler
De største truslene er tap av primærhabitat og krypskyting. Tidligere var troféjakt populært, spesielt blant adel og rikfolk. Slik jakt forgikk gjerne fra ryggen av en elefant, ofte i store følger der dusinvis av tigre kunne bli skutt. Også kongelige deltok i slik jakt. Det er nemlig ikke på grunn av sitt flotte utseende at bengaltigeren også kalles kongetiger. Arbeidet med å utrydde tigeren har pågått siden midten på 1800-tallet, men etter andre verdenskrig ble dette arbeidet trappet opp ytterligere. I så måte erklærte Mao Zedong krig mot sørkinatigeren i 1959. Dette vedtaket ble ikke omgjort før i 1977, men da var det nesten for sent. Lignende episoder har utspilt seg over hele Asia.
Eksperter engasjert av FN frykter at arten kan gå tapt, til tross for en rekke tiltak for å bevare den. De mener blant annet at det må gjøres mer for å bevare tigerens naturlige habitat, samt mer omfattende tiltak mot krypskyting og etterspørsel.
Mange steder blir fortsatt tigre regnet som «menneskedrepere», fordi menneskeliv kan gå tapt når de trenger inn på tigerens territorium. Som oftest har det sammenheng med at mennesker bryter opp nytt land i tilknytning til tigerens territorium.
Þjóðvaki
Þjóðvaki (norsk: «Folkebevegelsen» eller «Landet våkner») var et populistisk venstreparti på Island, som ble etablert i 1994 av utbrytere fra det sosialdemokratiske Alþýðuflokkurinn, blant andre Jóhanna Sigurðardóttir som en respons på at hun tapte partiledervalget i Alþýðuflokkurinn. I alltingsvalget 1995 fikk partiet en oppslutning på 7,2 prosent og fire representanter.
I 1998 gikk partiet inn i det nye partiet Samfylkingin (Sosialdemokratene) sammen med Alþýðuflokkurinn, Samtök um kvennalista og Alþýðubandalagið (Folkealliansen).
Kjølstad kirke
Kjølstad kirke er en arbeidskirke i Fredrikstad kommune og domprosti i Viken fylke. Den ble oppført i 1982–86 til erstatning for Pella kapell, som ble revet i 1977. Kirken ble innviet den 6. desember 1986 og påbygget i 1989.
Byggverket er i glass og tre og har 300 plasser. Arkitekt for kirken var Aksel Fronth.
Tungenes
Tungenes er en omgitt av sjø på tre sider. Mot vest ligger Kvitsøy og åpne havet, mot øst Ryfylkefjordene med sitt øy- og fjellrike, og mot nord den åpne Boknafjorden med Karmøy og Haugalandet som neste stopp.
Tortur
Tortur er en handling hvor en med overlegg påfører et menneske smerte eller lidelse, enten psykisk eller fysisk. Årsaken til at tortur brukes kan være straff eller hevn, for å skremme andre eller for å fremtvinge informasjon     eller en tilståelse, eller sadistisk tilfredsstillelse for utøvende/ansvarlige person(er).
Bruksområder
Tortur har mange bruksområder. Tortur kan bli brukt for å tvinge frem informasjon som en person kan besitte. Det kan også brukes for å skremme andre personer til å røpe eventuell informasjon i frykt for at de også skal bli utsatt for tortur. Et problem ved å bruke tortur på denne måten er at tilståelser eller annen informasjon ikke alltid er korrekte. Personer som blir utsatt for tortur, men ikke sitter på vesentlig informasjon, kan lyve eller tilstå hendelser som ikke har funnet sted for å slippe unna torturen.
Ettersom tortur har potensial til å skade en person kan det bli brukt som hevnmetode.
Tortur kan også brukes som straff. Hvis tortur blir brukt som straff etter rettergang, er det ikke uvanlig at torturen er tilrettelagt slik at tilskuere kan se på.
Historie
I Norge var tortur i bruk i rettsvesenet fra middelalderen av, da gjerne kalt «pinligt forhør». Tortur ble også ofte brukt i såkalte «kvalifiserte dødsdommer», hvor selve henrettelsen ble forutgått av forskjellige former for tortur. Slike dødsdommer ble avskaffet i Norge i 1815, mens tortur ellers i rettsvesenet ble avskaffet gjennom Grunnloven av 1814.
I de fleste vestlige land begynte man i løpet av det 18. og 19. århundre gradvis å gå bort fra bruk av tortur.
I nyere tid
I nyere tid brukes tortur fremst av totalitære regimer, terroristorganisasjoner og organiserte kriminelle.
Noen demokratiske land bruker til tider metoder som grenser mot tortur, og som i en del tilfeller klart kan klassifiseres som tortur. Det internasjonale Røde Kors, Amnesty International og FN-kommisjonen for menneskerettigheter regner enkelte metoder som har vært brukt mot krigsfanger på Guantánamo Bay Naval Base for å være regelrett tortur, og i 2005 ble det avslørt omfattende overgrep mot fanger i Abu Ghraib-fengselet i Irak.
Under Russlands invasjon av Ukraina 2022 brukte russiske styrker tortur i omfattende utstrekning. Mange lik etter personer som var blitt drept av de russiske styrkene hadde merker etter tortur. Mange torturkamre ble funnet i byer som var blitt frigjort fra russisk okkupasjon, blant annet i Balaklia, Butsja, , Izium, Kherson, Kypyansk, Sviatohirsk og Vovchansk. Vitner og ofre har fortalt om voldtekter, elektrosjokk, slag, angrep med hunder med mer.
Mildere fysisk press
«Mildere fysisk press», «moderat fysisk press» eller lignende formuleringer er en vanlig betegnelse på påføring av smerte for å fremtvinge informasjon. Mange land aksepterer dette som et nødvendig onde i visse situasjoner, særlig i krigstilstand. Dette blir sterkt kritisert av menneskerettighetsgrupper, som regner begrepet som en eufemisme for tortur, og advarer mot at grensene for hva som er tillatt for lett tøyes slik at faren for alvorlige overgrep blir større. Tilhengere av bruk av mildere fysisk press mener det er et spørsmål om å veie onder opp mot hverandre, det vil si det å påføre en person kortvarig og moderat smerte i forhold til det å kunne redde menneskeliv gjennom informasjonen som fremtvinges.
Reglene for landkrigføring tillater en viss bruk av fysisk press, som for eksempel å tvinge en person til å stå i en ubehagelig stilling over lengre tid.
Tortur i internasjonale avtaler
Tortur er fordømt som en ekstrem krenkning av menneskets rettigheter i de aller fleste land, og er eksplisitt nevnt i FNs menneskerettighetserklæring, artikkel 5. De stater som har signert Den tredje Genèvekonvensjon og Den fjerde Genèvekonvensjon, samt de som har signert FNs konvensjon mot tortur, har forpliktet seg til ikke å bruke sterk smerte eller lidelse mot noen for å frembringe informasjon eller tilståelser i krigstid, eller for å presse en tredje person. De fleste lands lovgivning har forbud mot tortur i fredstid. Amnesty International anslår til tross for denne lovgivningen at omkring 2/3 av verdens stater ikke overholder disse traktatene, enten ved konkrete brudd eller ved tøyning av grenser for hva som er akseptabelt fysisk eller psykisk press.
Kjedebrøk
Kjedebrøk er en iterativ måte å beskrive et vilkårlig tall. Den er et alternativ til den vanlige fremstillingen ved desimaltall eller andre tallsystem. Tallet skrives som et heltall pluss den inverse av et annet tall. Dette andre tallet skrives så på samme måte som et heltall pluss en invers av et nytt tall. Denne prosessen kan så fortsettes til man oppnår den nødvendige presisjon.
Kenozoiske istid
Den kenozoiske istid er en fase i jordas historie som startet for 30 millioner år siden da Antarktis ble dekket av is, og som fremdeles varer ved. Framfor alt de siste millioner år har lengre kuldeperioder med til dels store breframstøt vekslet med kortere og varmere perioder. De omtrent 2,7 millioner siste årene har også Arktis vært isdekt.
Kjedebrøk
Definisjon
Hvis man for eksempel betrakter brøken 415⁄93, så er den ganske nøyaktig 4.4624. Som en første approksimasjon, kan man derfor si at den har verdien 4. For å få en mer nøyaktig verdi, beregner man differansen mellom  brøken og denne approksimative verdien. Det gir nye brøken 43⁄93 hvis invers er 93⁄43 = 2 + 7⁄43. Da den inverse av 7⁄43 har en verdi som er tilnærmet lik 6, har man dermed kommet frem til en tilnærmet verdi 4 + 1⁄2 + 1/6 = 0.4615 for den opprinnelige brøken. Fortsetter man ett skritt til og setter 43⁄7 = 6 + 1⁄7, stopper prosessen. Resultatet av beregningen kan da skrives som den endelige kjedebrøken
Kenozoiske istid
Begrepet istid
I dagligtalen blir begrepet istid benyttet om spesielt kalde perioder da store deler av Nord- og en del av Mellom-Europa er dekket av breer. I glasiologisk fagterminologi er en istid mye lengre perioder med minst en av polene dekket av helårsis, liksom nettopp den kenozoiske istiden. I glasiologien kalles kalde perioder med breframstøt for en glasial og de mellomliggende varmere periodene for interglasial – i den forstand er epoken vi lever i, holocen, en interglasial.
Kjedebrøk
Definisjon
Alle brøker eller rasjonale tall kan skrives som en kjedebrøk med et endelig antall nevnere.
Kenozoiske istid
Nedising av Arktis
En langsom global nedkjøling som startet i eocen endte med at Arktis for omtrent 2,7 millioner år siden ble isdekt året rundt. Rundt 5,6 millioner år BP begynte Panamaeidet å lukkes, noe som fikk stor betydning for havstrømmene. Blant annet oppsto Golfstrømmen og luftfuktigheten i Arktis økte – «råstoffet» for nedisningen.
Kjedebrøk
Definisjon
På samme måte kan et irrasjonalt tall x skrives som en uendelig kjedebrøk med  standarformen
Kenozoiske istid
Inneværende istids struktur
Den pågående istida inneholder relativt varme og ekstremt kalde mellomfaser. Kuldeperiodenekjennetegnes av massive breframstøt (glasialer) og varer omtrent 90 000 år, mens de varme (interglasialene) bare har en varighet på rundt 15 000 år. De varme periodene starter ganske brått etterfuglt av en gradvis nedkjøling. Klimaendringene forløper dessuten sjelden jevnt, men foregår med brå forandringer og retningsskift.
Kjedebrøk
Definisjon
hvor alle tallene i nevnerne er positive heltall. Desto flere nevnere man beholder, desto nøyaktigere verdi finner man for det irrasjonale tallet.
Kenozoiske istid
Inneværende istids struktur
En full syklus fra en varmetid til den neste har de siste 600 000 til 800 000 årene vart i overkant av 100 000 år. For 2,7 millioner år til omtrent 700 000 år BP varte en syklus bare rundt 40 000 år. Dette antas å skyldes at jordas aksehelning preseser med omtrent samme periode. 100 000 års syklusene kommer framfor alt av jordbanens nåværende eksentrisitet. Hvorfor varigheten på syklusene endret seg er ikke entydig avklart.
Kjedebrøk
Definisjon
Denne kjedebrøken skrives i en mer kompakt notasjon som. Alternativt kan man også benytte formen
Kenozoiske istid
Inneværende istids struktur
Den inneværendegående «etteristiden» i den geologiske tidsskalaen holocen, er en varm periode i en global istid som så langt har vart i 11 600 år. Liksom i andre varme mellomperioder er klimaet relativt kjølig med isdekke i polområdene og høyere fjellområder. Breene trekker seg likevel tilbake fra de midlere breddegrader og klimaet blir mer moderat, særlig med mildere vintre.
Kjedebrøk
Definisjon
selv om denne er mindre brukt.
Kenozoiske istid
Inneværende istids struktur
Om atmosfærens konsentrasjon av CO2 hadde vært «normal» (ikke over 240 ± 5 ppmv ) burde inneværende mellomistid gå mot slutten om anslagsvis 1 500 år. I vår tid er CO2-innholdet i atmosfæren 391.8 ppmv, og med et slikt nivå er det vanskelig å få til en ny istid selv om dagens solinnstråling er lavere enn den var ved slutten av forrige istid. En annen konsekvens av det høye CO2er at selv ikke isframstøt eller andre forandringer som skjer når istider starter opp vil kunne dempe effekten av menneskeskapt global oppvarming.
Kjedebrøk
Euklids algoritme
En gitt rasjonalt tall kan omskrives til en endelig kjedebrøk ved bruk av Euklids algoritme. Som et eksempel kan man benytte denne fremgangsmåten til å splitte opp brøken 17/10. Det gir
Convention (Paris Metro)
Stasjonen betjener linje 12.
Kenozoiske istid
Istidas årsaker
For tiden antas det at den lange, gradvise nedkjølingen siden eocen framfor alt skyldes endringer på jorda selv, mens de kortvarige klimasvingningene best lar seg forklare som periodiske endringer av jordbaneparametrene og/eller solaktiviteten.
Kjedebrøk
Euklids algoritme
Multiplikandene som her er uthevet med fet skrift, er nevnerne i den resulterende kjedebrøken. Man har dermed at 17/10 = [1; 1, 2, 3]. Innholdet av algoritmen tilsvarer omskrivningen
Kenozoiske istid
Istidas årsaker
Å finne årsakene til de sykliske kalde og varme periodene hører til paleoklimatologiens viktigste og mest spennende utfordring. Sentrale navn er James Croll og Milutin Milanković som begge videreutviklet Joseph-Alphonse Adhémars ideer om at endringer i jordbanegeometrien forårsaker de gjenvendende kuldeperiodene.
Kjedebrøk
Euklids algoritme
Algoritmen er den samme som benyttes ved beregning av største felles faktor av to heltall og kan illustreres på en tilsvarende måte. I dette eksempelet tenker man seg et rektangel som er 10×17 stort. I det plasserer man så mange kvadrater som mulig med sidelengde lik med den korteste siden i rektangelet, det vil si 10 i dette eksempelet. Dermed blir det en rest igjen med størrelse 10×7 i det opprinnelige rektangelet. I dette mindre rektangelet gjentar man så utfyllingen med mindre kvadrater helt til det gitte rektangelet er dekket med kvadrater av forskjellige størrelser. Den resulterende kjedebrøken har nevnere som angir antall kvadrat med avtagende sidekanter som benyttes i denne oppdelingen.
Kenozoiske istid
Årsaker på jorda
Platetektoniske prosesser – det vil si forskyvninger av kontinentalplatene – gav hovedimpulsen til den allmenne avkjølingen som skjedde i paleogen og neogen.
Kjedebrøk
Eksempel
Hvis man benytter Euklids algoritme på et irrasjonalt tall, vil den fortsette i det uendelige. Det tilsvarer at det har uendelig mange siffer etter desimaltegnet. Men ved å fremstille tallet som en kjedebrøk, vil man ved å bare ta med noen få nevnere få en like gode approksimasjon til tallet som ville ha krevet et større antall desimaler.
Kenozoiske istid
Åpning og lukking av havstrekninger
Havstrømmene er viktige for varmetransporten på jorda og dersom bevegelser av kontinentalplatene fører til at havstrekninger åpnes eller lukkes, vil det kunne få store konsekvenser for klimaet.
Kjedebrøk
Eksempel
Et godt eksempel gir tallet π = 3.1415926... Mens laveste approksimasjon er π = 3, finner man i neste omgang kjedebrøken [3; 7] = 3 + 1/7 = 22/7 med verdien π = 3.14. Neste stepp i algoritmen gir [3; 7, 15] som utregnet blir
Kenozoiske istid
Åpning og lukking av havstrekninger
I eocen var havstrømmene rundt Antarktika forbundet med ekvator slik at varmere vannmasser nådde kontinentet og varmet det opp, men i oligocen drev Australia og senere Sør-Amerika vekk fra Antarktis. Med åpningen av Tasmanstredet og Drakestredet var kontinentet geografisk isolert, og en kald antarktisk sirkumpolar havstrøm startet opp som hindret varmt overflatevann i å trenge ned til kysten av Antarktika. Nedkjølingen av Antarktis var i gang og for omkring 35 millioner begynte iskappen å danne seg over kontinentet.
Kjedebrøk
Eksempel
En mer korrekt kjedebrøk er π = [3; 7, 15, 1, 292, 1, 1, 3, ...]. Ved å ta med en nevner til, finner man
Kenozoiske istid
Åpning og lukking av havstrekninger
For 4,2 til 2,4 millioner år dannet landbrua mellom Nord- og Syd-Amerika seg slik at varme vannstrømmer ble dirigert nordover. Den nye Golfstrømmen varmet først opp den nordlige halvkulen, men sendte samtidig fuktighet nordover, og etter at temperaturen falt igjen, begynte innlandsis å legge seg over Grønland, Nord-Amerika og Nord-Europa.
Fjellkjedenes rolle
I yngre tertiær (neogen) førte kolliderende kontinentalplater til øket fjellkjedefolding. De nye foldefjellene, som for eksempel Alpene, Rocky Mountains og Himalaya, endret sirkulasjonsmønsteret i atmosfæren slik at fuktighet ble transportert dit den bidro til nedising av store deler av den nordlige halvkulen. Det dannet seg også breer i de nye høyfjellene.
Kjedebrøk
Eksempel
som en approksimativ verdi for π som er omtrent hundre ganger mer nøyaktig enn 3.1416.
Kenozoiske istid
Fjellkjedenes rolle
En teori gir Tibet en sentral posisjon ved å forutsette at området har vært nesten fullstendig nediset. Jordas merkbart høyere albedo resulterte i en betydelig nedkjøling. At Tibet skulle ha opplevd en isolerte nedising blir delvis avvist, men at endringer av snødekkets varighet førte til endret albedo er udiskutabel.
Andre jordiske årsaker
I kritt og paleogen var det mer vulkanaktivitet enn i neogen og kvartær. Siden vulkanutbrudd frigjør store mengder CO2 var CO2-innholdet i atmosfæren langt høyere enn nå, og jorda langt sterkere påvirket av drivhuseffekten.
Jordbanegeometri
Sola, jorda og månens gjensidige gravitasjonskrefter forårsaker at formen på jordbaneellipsen varierer med en periode på omtrent 100 000 år, jordaksens vinkel på omløpsbanen med en periode på omtrent 40 000 år og jevndøgnene med en periode på 25 780 år (presesjon). Gjennom disse såkalte milanković-syklusene forandrer fordelingen av solenergi på jordoverflaten seg periodisk.
Ifølge den tysk-russiske metereologen Wladimir Köppen har kalde somre større betydning for at klimaet forverres enn kalde vintre har. Inspirert av Köppen formulerte Milutin Milanković en hypotese om at kuldeperioder alltid opptrer når sommerinnstrålingen er minimal på høye breddegrader. Milanković søkte dermed etter istidenes årsak der virkningen av dem er som størst, dvs på høye breddegrader. Variasjonene i jordbaneparametrene (Milanković-syklusen) var utløsere og grensebetingelser, men virkningen ble forsterket av andre faktorer, som den påvirkning på havstrømmene som fordelingen av de tektoniske platene har. I tillegg var CO2innholdet i atmosfæren tett sammenkoplet med temperatursvingningene, slik forskjellige undersøkelser av isborekjerner fra Antarktis og Grønland viser. I henhold til disse skal nedgangen i konsentrasjonen av drivhusgassen CO2 (sammen med metan og dinitrogenoksid) stå for ca en tredjedel av temperaturforandringene mellom varme og kalde perioder, i henhold til en nyere så mye som halvparten. Andre positive feedbackprosesser, som is-albedo-tilbakekoplingen, vegetasjonsdekket og endringer i atmosfærens vanndampinnhold spilte også en rolle. Svingninger innen glasialtidene, de såkalte stadialer og interstadialer, antas å ha sammenheng med tilbakekoplingseffekter fra den den termohaline sirkulasjonen.
Solas aktivitetssykluser
I den siste glasialtiden var det 23 kraftige klimaomslag med stigning av lufttemperaturen med opp mot tolv grader over Nord-Atlanteren. Disse Dansgaard-Oeschger-hendelsene opptrådte stort sett med 1 470 års mellomrom og forsøkes forklart med to kjente aktivitetssykluser på sola som opptrer hvert 87. og 210. år. Etter 1 470 år har 210-års syklusen opptrådt sju ganger og 86,5-års syklusen sytten ganger. I dagens interglasial opptrer ikke D-O-hendelsene mer, da svingningene i solaktiviteten har vært for svake til å forstyrre de siste 10 000 årenes stabile atlanterhavsstrømmer. Gerard C. Bond har framsatt en hypotese om at sammenlignbare, mindre voldsomme klimasykluser som Bond-hendelser kan være fortsettelsen av D-O-hendelsene inn i holocen.
Kjedebrøk
Kvadratrøtter
Når et rasjonalt tall skrives som desimaltall, får det genenerelt uendelig mange desimaler. Men de opptrer i et periodisk mønster. Derimot vil desimalene til et irrasjonalt tall ikke ha noe tydelig mønster. Med bruk av kjedebrøker kan rasjonale tall fremstilles som endelige kjedebrøker, mens kvadratrøtter kan skrives som uendelige kjederøker med et periodisk mønster.
Kvadratrøtter oppstår ved løsningen av andregradsligningen. Deres løsning kan uttrykkes ved kjedebrøker. Et enkelt eksempel er ligningen
som har løsningen. Men den kan også finnes ved å skrive ligningen som x = a + 1/x. Dette uttrykket kan itereres,
og gir dermed den uendelige kjedebrøken. Når a = 1, gir dette det gyldne snitt φ = [1; 1, 1, 1, ... ] eller
Herfra kan man så utlede √5 = [2; 4, 4, 4, ...]. Den samme beregningen kan også benyttes til å omforme √2. Ved å sette i ligningen  y 2 = 2, fremkommer den samme andregradsligningen for x med a = 2. Derfor er x = [2; 2, 2, 2, ...] og dermed √2 = [1; 2, 2, 2, ...].
Periodiske kjedebrøker
Hvis man for eksempel betrakter kjedebrøken √19 = [4;2,1,3,1,2,8,2,1,3,1,2,8,...], ser man at nevnerne etter a0 opptrer på en periodisk måte. Dette gjelder for alle irrasjonale kvadratrøtter.
Periodene har også en spesiell symmetri da de har formen P = (a1,a2,...,a2,a1,2a0). Bortsett fra det siste leddet, er de derfor palindromiske.
Generaliserte kjedebrøker
En generell kjedebrøk er definert å ha formen
hvor tellere og nevnere er positive heltall.
Det var John Wallis som ga navnet continued fractions til disse uendelige kjedebrøkene.
Sekundær diabetes
Sekundær diabetes, også kalt diabetes type 3 er en type diabetes som oppstår som følge av en sykdom, for eksempel på grunn av betennelser eller svulster i bukspyttkjertelen. Sekundær diabetes kan også komme av blant annet sykdom i skjoldbruskkjertelen (hyperthyereose) eller binyrene, på grunn av for mye kortisol. Sykdommen kan i tillegg oppstå som bivirkning (konsekvens) av noen medikament.
Eksokrin diabetes er den mest utbredte av de ulike typene sekundær diabetes. Eksokrin diabetes oppstår på grunn av sykdom eller skader i fordøyelsesdelen av bukspyttkjertelen. De vanligste årsakene til eksokrin diabetes er pankreatitt eller kirurgiske inngrep, for eksempel etter en svulst.
Liste over sørkoreanske filmer fra 1966
Liste over sørkoreanske filmer fra 1966 er en kronologisk liste over filmer som ble lansert i Sør-Korea i 1966.
Joseph Jonathan Ngwem
Joseph Jonathan Ngwem (født 20. juli 1991) er en kamerunsk fotballspiller som spiller for den angolske klubben Progresso Associação do Sambizanga.
Landslaget
Han ble tatt ut i s tropp til FIFA Confederations Cup 2017 i Russland.
Lucélia
Lucélia er en kommune i delstaten São Paulo i sørøstregionen av Brasil.
Gressvik kirke
Gressvik kirke er en langkirke fra 1925 på Onsøy i Fredrikstad kommune og domprosti i Østfold fylke. Bygget består av en rektangulær sal med tønnehvelv og inntrukket kor. Kvadratisk tårn er sidestilt i nordveggen. Bygget er oppført i tegl med takstol i tre. Ytterveggene er kledd med grov tilhogget granitt. Arkitekturen preges av innflytelsen fra Arts-and-Crafts-bevegelsen med romantiske motiver fra Rundbogenstil, Jugendstil og historisme.
Historie
Trekirken fra 1884
Trekirken fra 1884, som ble oppført av byggmester O. Nielsen, Sarpsborg, ble bekostet av Græsvig Brugs eier J. N. Jacobsen & Co. Kirken hadde skip med vesttårn, koret var polygonalt avsluttet, og hadde sakristi i nord og syd. Veggene var utvendig og innvendig panelt og malt. Strekkfisker delte skipets langvegger i 4 felter med et stort, rektangulært vindu i hvert felt. Koret åpnet seg i full bredde med en spissbue mot skipet. Vesttårnet hadde gavloverdekket vestportal, og trappehus på hver side førte opp til vestgalleriet. Den 8-kantete hjelmen bar spir med kule og fløy. Innredning i nygotikk. Alterstaker av sølvplett overført til den nye kirke.
Stenkirken fra 1926
Stenkirken fra 1926 ble oppført etter tegning av arkitekt Ivar Næss. Eieren av den brente kirken, J. N. Jacobsen & Co., overdro assuransesummen til kommunen, og grossererne Fredrik og Andreas Jacobsen skjenket 25 000 kr. til utsmykning av den nye kirken. Byggverket er i stein og har 450 plasser. Arkitekt for kirken var Ivar Næss. Glassvinduet i korets østvegg er laget av kunstneren Enevold Thømt.
KCOM Stadium
KCOM Stadium, tidligere Kingston Communications Stadium og KC Stadium, er et kombinert fotball- og rugbystadion i Hull, East Riding of Yorkshire, England og er hjemmebane til fotballklubben Hull City AFC og rygbyklubben Hull FC. Stadionet, som ble åpnet den 18. desember 2002, har en kapasitet på 24 400 sitteplasser fordelt på fire tribuneseksjoner som heter North Stand, East End, West Stand og South Stand. Det er også tatt høyde for å utvide kapasiteten på Kingston Communications Stadium til 35 000 sitteplasser finansiert av et eventuelt hotell- og kasinokompleks i nærheten.
Stadionnavnet kommer som følge av sponsing fra selskapet KCOM, og det har også blitt arrangert konserter der med artister som Elton John, Bryan Adams og R.E.M..
Commerce (Paris Metro)
Commerce er en stasjon på metroen i Paris i 15. arrondissement. Den betjenes av linje 8.
Stasjonen har sitt navn etter gata og parken av samme navn i bydelen Grenelle. Nedgangene befinner seg ved parken. Siden rue du Commerce er en trang gate er plattformene forskjøvet i forhold til hverandre.
Stasjonen ble åpnet 27. juli 1937.
Vest-Lista
Vest-Lista er et kulturhistorisk landskap av nasjonal interesse på Lista i Farsund kommune i Agder fylke. Området har en lang tidsdybde som jordbrukslandskap og stor tetthet av kulturminner, både arkeologiske og kulturminner fra nyere tid.
Jonathan Akinyem
Jonathan Akinyem (født 22. november 1988) er en nigeriansk padler som konkurrerer i slalåm. Han representerte landet sitt under Sommer-OL 2012 i London, der han ble nummer 21 i K-1.
7 mm-kaliber
Denne artikkelen lister opp patroner for skytevåpen med kulekaliber mellom 7–7.99 mm (0.276–0.315 tommer). Alle mål er i millimeter.
Bernie Versailles
Bernie Versailles (født 14. mai 1967) er en amerikansk heavy metal-gitarist.
Han startet opp med speed metal-bandet Agent Steel, og i 2000 ble han med i progressiv metal-bandet Redemption, hvor også Ray Alder fra Fates Warning er med, bandet hvor Versailles var konsertmusiker på i 1998, og var med å spilte inn et konsertalbum. Da Agent Steel ble igjenforent i 1998 ble også Versailles med. I 1999–2001 var han også med på Ray Alder sitt sideprosjekt Engine, og var med på to studioalbum.
Konfliktåret 1924
Dødsfall
…
Kronisk sykdom
Kronisitet, kronisk sykdom eller kronisk tilstand er en lidelse av langvarig og/eller stadig tilbakevendende karakter, fordi den varer lenger eller opptrer oftere enn hva normal helbred skulle tilsi. Kronisitet er alltid en byrde, men den trenger ikke å være smertefull og må derfor ikke forveksles med kronisk smerte. Kronisitet må heller ikke forveksles med kronifisering, som er selve prosessen som fører til kronisitet, ofte fra en episodisk tilstand, men ikke alltid. Kroniske tilstander kan oppstå akutt og lar seg i mange tilfeller ikke helbrede. Mange kroniske tilstander er forventet å vare livet ut, men ikke alle.
Motstykket til en kronisk sykdom er en akutt sykdom/lidelse (en plutselig hendelse), som for eksempel en blindtarmbetennelse eller et hjerteinfarkt. Dette er tilstander som gjerne behandles ved akuttmedisinske mottak og/eller legevakt.
Kroniske lidelser er ikke alltid uhelbredelige, men nesten alltid belastende, både for pasienter og pårørende. I mange tilfeller fører også kroniske lidelser med seg store ekstrakostnader og mange begrensninger, spesielt i perioder og ofte i sosiale sammenhenger. Komorbiditet er også et stort problem. Alvorlig kronisitet kan blant annet føre til psykiske lidelser, som depresjon, angst og i noen tilfeller selvmordstanker. Kroniske lidelser kan også gjøre det vanskelig for pasienten å stå i jobb, på grunn av stort sykefravær. I noen tilfeller kan NAV gi støtte, slik at arbeidsforholdet kan fortsette. I særlige tilfeller kan imidlertid kronisitet også føre til helt eller delvis uførhet.
Eksempler på kroniske sykdommer er migrene, klasehodepine og flere andre hodepiner, posttraumatisk stresslidelse, demens, Alzheimers sykdom, tremor, diabetes, hiv, astma, revmatisme, multippel sklerose, lungefibrose, postpoliosyndrom (PPS) og dystymi med mange flere.
Skafonntunnelen
Skafonntunnelen er navnet på to nedlagte veitunneler i Rauma kommune i Møre og Romsdal. Den nyeste er 680 meter lang.
Kronisk sykdom
Kronifisering
Kroniske sykdommer kan ha langtrukne forløp, men de kan også oppstå akutt. Prosessen som fører fram til kronisitet (altså at en tilstand blir kronisk) kalles gjerne kronifisering. Man må imidlertid skille mellom kroniske lidelser og kronifiserte tilstander, selv om begrepet kronisk ofte brukes om hverandre når dette beskrives. I så måte er for eksempel migrene en kronisk (altså livslang) lidelse som de aller fleste opplever som en episodisk tilstand (altså et anfall en gang i blant), mens diagnosen kronisk migrene er en kronifisert tilstand av den samme lidelsen, men disse pasientene opplever sykdommen mye oftere (mer enn 15 dager hver måned).
Tanga (region)
Tanga er en av Tanzanias 30 administrative regioner. Regionen ligger øst i landet, og grenser til Indiahavet i øst, Kenya i nord, regionen Kilimanjaro i nordvest, Manyara i vest og Pwani og Morogoro i sør. Regionshovedstaden er byen med samme navn. Regionen har et areal på 27,348 km², hvorav 572 km² er vann. Ved den offisielle folketellingen i 2012 hadde regionen en befolkning på 2,045,205 innbyggere.
Kronisk sykdom
Kronifisering
Kronifiserte lidelser kan også bestå som én eller flere typer/varianter. Motsatsen kalles episodisk og opptrer typisk periodevis. Klasehodepine er et eksempel på dette, i det lidelsen finnes både som episodisk klasehodepine (eCH) og kronisk klasehodepine (cCH). Sykdommen som sådan er imidlertid kronisk, fordi den kan vare livet ut i begge tilfeller.
Skafonntunnelen
Den eldste av tunnelene med dette navnet er rundt 100 meter lang og den ble åpnet i 1940-årene. Denne ble tatt ut av bruk da den nye Skafonntunnelen ble åpnet i 1963. Den nye tunnelen ble i 1987 forlenget med ca. 400 m frem til Veblungsnes, og da murte man samtidig igjen den østlige åpningen fra 1963. Begge endene på den originale tunnelen har rasoverbygg i betong. Forlengelsen i 1987 ble gjort for å sikre den korte vegstubben mellom Veblungsnes og den opprinnelige tunnelåpningen fra de mange rasene fra Skafonna.
Skafonntunnelen var den østligste tunnelen på den gamle strekningen rundt Innfjordtunnelen.
Forbindelsen med Innfjordtunnelen
Daværende E69 langs fjorden mellom Veblungsnes og Innfjorden ble stengt i 1989, som følge av at det gikk et steinskred ved utgangen av Runehamartunnelen. En person mistet livet i dette steinskredet. Skredet ble aldri ryddet, og veien ble stengt for godt.