cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Demokrati
[[Fil:Forms of government 2021.svg|thumb|300px|Statsskikk:
Oransje  - Parlamentarisk republikk.
Grønn  - Presidentrepublikk, helt eller delvis basert på et parlamentarisk system.
Gul  - Presidentrepublikk med delt utøvende makt.
Blå  - Presidentrepublik med utøvende makt hos statssjefen og lovgivning i kongressform.
Rødt  - Parlamentarisk konstitusjonelt monarki, der monarken ikke bruker utøvende makt.
Lilla  - Absolutt monarki.
Brun  - Republikk med ettpartisystem.
Olivengrønn  - Militærdiktatur.
Flere av republikkene som kaller seg flerpartistater kan av observatører anses for å være et diktatur, der makten er autoritær hos ett parti. Kartet gjenspeiler bare informasjon fra landenes konstitusjoner, og er «de juris» snarere enn «de facto». ]]
Demokratiets opprinnelse
Solon blir regnet som demokratiets grunnlegger. Han virket som statsmann og poet i Athen rundt år 600-500 før Kristus. Før dette ble Athen styrt av menn fra ledende slekter i lavlandet. På Solon sin tid var vilkårene modne for en ny maktfordeling. Athen hadde på denne tiden fem samfunnsklasser. Øverst var pentakosiomedimnoi (de som hadde gårder som kunne produsere 500 mål med korn eller produkter av lignende størrelse) og hippeis (de som hadde råd til hester og kavaleriutstyr). Under disse to overklassene var det så to mellomklasser: zeugitai (de som hadde råd til våpen, og således kunne delta i infanteriet) og thetes (som ikke hadde råd til dette). Disse to mellomklassene gikk under fellesbetegnelsen «demos» (folket). Under disse fire klassene kom slavene. (Miller, 2015)
Ulike demokratibegreper
Det finnes forskjellige definisjoner og inndelinger for politisk demokrati. Et demokratisk ideal der alle voksne er aktivt involvert i beslutningsprosessen, er sammenlignet av den amerikanske statsviteren Robert A. Dahl:
En mer generell beskrivelse er formulert av filosofen Karl Popper. Ifølge Popper skilles et demokratisk samfunn fra et ikke-demokratisk (Popper anvender termen «tyranni») ved at det tilbyr midler som de styrte kan avsette de styrende med, og at denne ordning ikke uten videre kan settes ut av spill.
Former for demokrati
Den opprinnelige formen for demokrati var direkte demokrati, hvor beslutningene ble tatt direkte av folket. Denne formen for demokrati kjennes stadig i form av bindende folkeavstemninger. Et problem med direkte demokrati er at folkestemningen kan være meget følsom overfor enkeltsaker, og derved kan beslutningene virke meget vilkårlige. Det er også svært ressurskrevende å holde avstemninger i alle saker: Valg må organiseres, og hele befolkningen informeres om hva det er de stemmer over.
For å løse dette problemet, samt av hensyn til det upraktiske ved en forsamling av alle borgere i samfunn, som er vesentlig større og mer spredte enn den gamle atenske bystat, er representativt demokrati i dag det mest utbredte. I et representativt demokrati velger borgerne et mindre antall folk til å representere seg, og disse representanter tar så beslutningene på borgernes vegne.
Den utbredte bruk av meningsmålinger og fokusgrupper ses av noen som en trussel mot de fortrinn med hensyn til stabilitet, som det representative demokrati gir i forhold til det direkte demokrati.
Da politikere ikke kan forventes å være helt upåvirket av folkestemningen, forventes det at et moderne samfunn supplerer og begrenser demokratiet med en rettsstat. I en rettsstat er det oppstilt en rekke prosedyrer som skal følges i forbindelse med avgjørelser, og disse prosedyrer er forholdsvis vanskelig å endre. Det er med å sikre den enkelte borger mot å bli offer for vilkårlige og midlertidige folkestemninger.
I noen diskusjoner blir selve demokratibegrepet utvidet til også å omfatte de begrensninger som er innebygget i rettsstatsbegrepet.
Demokrati som fredsskaper
Immanuel Kant mente at demokratier ikke kjempet mot hverandre, men på hans tid fantes det så få demokratier at denne påstanden vanskelig kunne etterprøves. Imidlertid kjempet ikke demokratier mot hverandre i første eller andre verdenskrig. Demokratisk styresett ser ut til å legge føringer på beslutningstakerne som gjør det vanskeligere for dem å gripe til vold som løsning på konflikter. Et omdiskutert grensetilfelle så man da Stalin la press på vestmaktene for å få dem til erklære Finland krig. I motsetning til USA gav Storbritannia etter for presset, og var formelt i krig med Finland i flere år, men noen krigshandling fant aldri sted.
Decimus Junius Brutus Albinus
Decimus Junius Brutus Albinus (født 85 f.Kr., død 43 f.Kr.) var en romersk politiker og general. Han var delaktig i mordet på Julius Cæsar i år 44 f.Kr. Han ble beseiret av Cæsars arvinger.
Garfield Reid
Garfield Reid (født 14. januar 1981) er en jamaicansk fotballspiller som i juni 2010 spiller for Waterhouse FC. Han har tidligere spilt for Rivoli United.
Reid ble den første jamaicanske fotballspilleren i norsk toppfotball da han signerte en halvt års låneavtale med Hamarkameratene i juli 2004. Han fikk ikke førstelagskamper for Ham-Kam, men spilte en rekke kamper for andrelaget i tredje divisjon. Ham-Kam valgte ikke å benytte seg av opsjonen for kjøp av spilleren, og Reid dro tilbake til Rivoli United. Han var i tiden etter også på prøvespill hos Toronto FC, uten å få kontrakt.
Landslagsspill
Reid debuterte på i februar 2004 mot  og har til dags dato spilt 26 kamper. Han deltok blant annet i kamper under landets kvalifisering for Fotball-VM i 2006.
På väg
På väg er et musikkalbum av Hoola Bandoola Band. Albumet ble innspilt i august 1973 og utgitt november samme år.
Louis Jean Pierre Vieillot
Louis Jean Pierre Vieillot (født 10. mai 1748 i Yvetot i Normandie, død 1831) var en fransk ornitolog.
Vieillot var en av de første ornitologene som studerte fjærdraktsforandringer. Han var også en av de første som studerte levende fugler, ikke bare skinn. Et stort antall fuglearter ble beskrevet av Viellot for første gang, først og fremst slike som han støtte på i sin tid i Karibia og Nord-Amerika.
Vieillot ble født i Yvetôt. Han arbeidet i det nåværende Haiti, men ble tvunget til å flykte til USA under den franske revolusjon. Han vendte tilbake til Frankrike, der han skrev Histoire naturelle et générale des colibris, oiseaux-mouches, jacamars et promerops (1802) med Jean Baptiste Audebert og Ornithologie Française (1823-30). Han bidrog også til Nouveau Dictionaire d'Histoire Naturelle (1803-19). Han antas å ha dødd fattig i Rouen.
Hedvig Ekdal
«Hedvig Ekdal» er en skikkelse i Henrik Ibsens drama Vildanden. Hun er datter av Gina Ekdal og Hjalmar Ekdal. Etterhvert som handlingen forløper kommer det frem at Hjalmar Ekdal ikke er hennes biologiske far, og at hun er biologisk datter av den rike grosserer Werle, som har hatt et kortvarig forhold med Gina mens hun jobbet som husholderske hos ham. Hedvig er med andre ord Gregers Werles halvsøster. Grossereren, viser det seg, sørget for å få Gina gift med Hjalmar, som er uvitende om sannheten. Bildet, eller stemningen av overføring av skammen og skjenselen til Ekdal blir således forsterket. Sannheten kommer først for dagen når Gregers Werle, sønn og arving, frasier seg arveretten (og arvesynden). Følgelig begynner grossereren å lekke informasjonen; at han vil søke redde maktimperiet gjennom Hedvig, samtidig som Gregers prøver å vise Hjalmar hva som faktisk foregår, og har foregått, siden det store fatale oppe ved Høidalsverket, den ulovlige hogsten, og skammen og skjenselen som er overført på Ekdalsnavnet.
Hedvig lider av en øyesykdom som gjør at hun langsomt blir blind, men vet det ikke selv. På grunn av øyesykdommen har foreldrene trukket henne ut av skolen, og hun må være hjemme hele dagen og kun gå ut på kveldene. Denne skavanken har hun arvet av grossereren. På grunn av den oppdager en at Gina er seg løgnen bevisst. Fordi Hedvig lever så isolert og beskyttet, og ikke har kontakt med andre barn eller familier, tror hun at de lever som en helt vanlig familie. Hennes tilværelse består av bestefaren, moren og Hjalmar, som hun forguder, samt to fordrukne husvenner, Relling og Molvik.
I stykket er Hedvig gitt et språk som gjør at hun virker oppriktig, spontan og ekte. Hun trenger heller ikke omskrive virkeligheten gjennom bilder. Hedvig kjenner ikke til hulhet og falskhet.
Alberto Medina
Alberto Medina (født 29. mai 1983 i Culiacán i Sinaloa) er en mexicansk profesjonell fotballspiller som spiller for den mexicanske fotballklubben Chivas de Guadalajara. Han spiller angrep, og er også en del av.
Han ble tatt ut til Fotball-VM 2010 i Sør-Afrika.
Truxtun Hare
Hare vant en olympisk sølvmedalje i friidrett under OL 1900 i Paris. Han kom på andreplass i sleggekast med 46,26 bak sin landsmann John Flanagan som kastet 51,01 som var ny olympisk rekord. Hare kom på åttendeplass i kulestøt og han deltok også i diskos
Fire år senere, under OL 1904 i St. Louis, kom han på tredjeplass i tikamp bak britiske Tom Kiely og Adam Gunn fra USA. Tikampen besto av øvelsene 100 yards, kulestøt, høydehopp, 880 yards kappgang, sleggekast, stavsprang, 120 yards hekk, vektkasting (25,4 kg) og 1 engelsk mil.
ASCII
ASCII (American Standard Code for Information Interchange) er et tegnsett, det vil si en standard for utveksling av tekst mellom datamaskiner. ASCII benytter 7 bit til koder, noe som tillater koding av 128 mulige verdier. 95 av disse er tilordnet store og små bokstaver i det engelske alfabetet (A-Z), tallene 0-9 og en del andre vanlig forekommende tegn. De øvrige er diverse spesialkoder for regulering av flyt, linjeskift og annet. Moderne tegnsett som brukes i dag er utvidelser av ASCII, mange er også bakoverkompatible med ASCII. Som et tegnsett er ikke ASCII lenger i bruk. Ofte refererer "ASCII" bare til ASCII-tegnene, som i ascii-grafikk (tegning bestående av tekst). ASCII ble innført i 1963 etter at det ble behov for mer utveksling av data mellom de forskjellige stormaskinene som eksisterte på den tiden. Før dette hadde gjerne hver maskin sin egen unike kodetabell, noe som ikke var særlig praktisk. Det grunnleggende problemet er det samme i dag; tekstfiler inneholder ingen metadata som kan opplyse om hvilket tegnsett de er lagret i, og flere enn ett tegnsett er i bruk. Siden man ikke kan vite om ikke-ASCII-tegn i tekstfil vises riktig hos alle mottakere, vil man ofte begrense seg til ASCII-tegn. Unicode har en sånn mulighet, å se i filen at det er Unicode.
Skrivbare tegn
Det eksisterer en norsk versjon av ASCII, kalt NS 4551, med følgende forskjeller:
Sören Aspelin
Aspelin ble anstatt som sekretær og komponist hos Ernst Rolf i 1929. Han debuterte på scenen som artist i Stockholm i 1930 og arbeidet siden ved ulike scener. Han var sjef for Arbisteatern i Norrköping 1935–1937. Han filmdebuterte i 1928.
Passos
Passos er en kommune i delstaten Minas Gerais i sørøstregionen av Brasil.
Fri information
Fri information er et musikkalbum utgitt av Hoola Bandoola Band i oktober 1975.
Året etter ble bandet oppløst.
Sweet Grass County
Sweet Grass County er et fylke i den amerikanske delstaten Montana. Det ligger i de sørlige delene av staten og det har grense mot Wheatland County i nord, Golden Valley County i nordøst, Stillwater County i øst, Park County i sør og øst og mot Meagher County i nordvest.
Sweet Grass Countys totale areal er 4 823 km² hvorav 18 km² er vann. I 2000 hadde fylket 3 609 innbyggere og administrasjonssenteret ligger i byen Big Timber som også er fylkets største.
PL/I
Domenene til PL/I er dataprosessering, numerisk analyse og vitenskapelige beregninger. Det støtter rekursjon, strukturert programmering, håndtering av lenkede datastrukturer, heltall, desimaltall, kompleks og tegnbasert streng-håndtering og håndtering av bit array.
Breakin’
Breakin '  (utgitt som Breakdance: The Movie i noen land) er en breakdance-film fra 1984 regissert av Joel Silberg. Filmen var inspirert av en tysk dokumentarfilm med tittelen «Breakin' and Enterin». Breakin' 2: Electric Boogaloo' er oppfølgeren til Breakin'.
Handling
Kelly, en jazzdanser (Lucinida Dickey) møter to breakdansere, Ozone (Adolfo Quiñones) og Turbo (Michael Chambers), som er rivalene til dansegruppen Electro Rock, med popping-danserne Popin' Pete (Timothy Solomon), Poppin' Taco (Bruno Falcon) og Lollipop (Ana Sánchez).
Xiphos
Xiphos (ξίφος) er et dobbeltegget sverd brukt med en hånd av grekerne. Det var et primært slagvåpen for de greske hærene sammen med spydet eller kastespyd. Bladet var rundt 60 cm langt. Xiphosen kunne både brukes til å hogge og stikke med på grunn av sin bladformede blad. Det ble vanligvis kun brukt når spydet var ødelagt. En av fordelene med dette sverdet var at man kunne hogge over sverdet noe som er veldig effektivt i nærkamp i en tett formasjon.
På grunn av kampformen til krigføring til hest, anbefalte Xenofon å bruke den buede makhaira i kavaleriet i On Horsemanship 12.11.
Det ser ut til at spartanerne utviklet et kortere sverd, rundt 30 cm langt, men som ellers lignet hoplittenes generelle xiphos. Denne kortere versjonen av xiphosen var nyttig i nærkampen til gresk krigføring og ble brukt av alle grekerne under og etter peloponneserkrigen slik det kommer frem av kunst fra den perioden. Men det lengre hoplittsverdet sluttet aldri å eksistere.
Asbest (by)
Asbest (russisk: Асбе́ст) er en by i Sverdlovsk oblast i Russland. Byen ligger på østsiden av Uralfjellene, ved elva Bolsjoj Reft (en høyre sideelv til Pysjma), 60 km nordøst for Jekaterinburg. Innbyggertall: 76 328 (folketelling 2002), 84 470 (folketelling 1989).
Svit för P.
Svit för P. er en EP av Hoola Bandoola Band, utgitt i 1972.
Nybrott
Nybrott kan blant annet henvise til:
Pravčická brána
Pravčická brána (tysk: Prebischtor) finnes i Bøhmiske Sveits (České Švýcarsko) i Tsjekkia, og er den største naturbroen i Europa. Broen har en spennvidde på 26,5 meter, høyde på 16 meter og 8 meter bredde og hører til de mest bemerkelsesverdige naturprofiler i Elbsandsteingebirge.
Jushjelpa i Midt-Norge
Jushjelpa i Midt-Norge er et av landets fem studentdrevne rettshjelpstiltak. Tiltaket blir drevet av viderekomne juridiske studenter. Organisasjonen yter gratis juridisk rådgivning og kan bistå med representasjon i forliksråd og andre tvisteløsningsnevnder. Ved godkjennelse fra vedkommende tingrett, kan Jushjelpa i Midt-Norge også representere klienter i tingrettene. Rettshjelpstiltaket holder til på Kalvskinnet i Trondheim.
Historikk
Jushjelpa i Midt-Norge, daværende Student JusHjelpa, ble etablert i 1991. Tiltaket ble igangsatt ved hjelp av studentsamskipnaden i Trondheim etter initiativ fra jusstudentene. I den første tiden var det fem studenter som jobbet hos Student JusHjelpa. I løpet av det første året ble det behandlet 28 saker. Siden den gang har rettshjelpstiltaket hatt en utvikling på alle områder. Det har stadig tatt på seg flere og flere saker, noe som videre har medfulgt en økning i antall medarbeidere. I 1997 utvidet Jushjelpa i Midt-Norge tilbudet til også å omfatte ikke-studenter, og idag tilbyr tiltaket gratis juridisk rådgivning til hele befolkningen, men først og fremst i Midt-Norge. I 2013 behandlet Jushjelpa 2,734 sakshenvendelser.
Carl August Ehrensvärd (1745–1800)
Carl August Ehrensvärd (født 5. mai 1745 i Stockholm, død 21. mai 1800 i Örebro) var en svensk greve, sjømilitær, kunstteoretiker, kunstner og arkitekt. Han var överamiral 1784-1789, kommandør over skärgårdsflottan 1789-1790 og generaladmiral 1792-1794. Carl August Ehrensvärd var sønn av Augustin Ehrensvärd, farfar til Albert Ehrensvärd og fetter av Gustaf Johan Ehrensvärd.
Offiser
Under farens overbefal deltok han i 1761-1762 som løytnant i Pommerske krigen. Etter freden i Hamburg, vendte han tilbake til Finland, der han tjenestegjorde under den befalhavende majoren Henrik af Trolle. De ble venner, og dro 1766-1767 på en reise til Brest og andre franske krigshavner. Ehrensvärd ble i 1770 utnevnt til kaptein, deltok i 1772 under Sprengtporten i Gustav den tredjes statskupp og avanserte i 1777 til oberst.
Kunstforfatter: Carl August Ehrensvärd reiste 1780 til 1782 i Italia og publiserte to bøker der han med entusiasme skrev om antikkens kunst, sammen med Winckelmann.
Ehrensvärd var 1789 överamiral (overadmiral) i første slaget ved Svensksund. På 1790-tallet var han bosatt på Tosterup i Skåne. Det siste tiåret sitt var han flittig aktiv som tegner og utviklet en egen personlig, drastisk stil.
Han forsøkte seg også som jordbruker og kjemiker og var en flittig brevskriver. Han hadde kontakter med blant annet arkitekten Olof Tempelman, skulptøren Johan Tobias Sergel, dikteren Johan Gabriel Oxenstierna og skipsbyggeren Fredric Henric af Chapman.
Han var også opphavsmann til en satirisk nidtegning av kung Gustav III og dennes seksuelle omgang med sin dronning.
Ehrensvärd ble innvalgt i 1790 som medlem nummer 254 av Kungliga Vetenskapsakademien.
<Gallery heights="150" widths="135"> Fil:Johannishus.jpg|Maleri av Johannishus slott, dato ukjent. Fil:Rutger Maclean.JPG|Ondsinnet karikatur av Rutger Maclean fra Ehrensvärds penn. Fil:Sofia Magdalena, Gustav III och Adolf Fredrik Munck.jpg| Nidbilde av hvordan "Muncken" assisterer Gustav III ved dennes første samleie med Sofia Magdalena. Fra venstre Sofia Magdalena, Gustav III og Adolf Fredrik Munck. </Gallery>
Patis (Minas Gerais)
Patis er en kommune i delstaten Minas Gerais i sørøstregionen av Brasil.
Fylkesvei 7812
Fylkesvei 7812 går mellom Fagertun i Salangen og Kistefossen i Bardu. Veien er 8,1 km lang.
Lavasir Nordrum
Lavasir Nordrum (født 14. desember 1951) er en norsk billedkunstner og fotograf. Han har blant annet jobbet med Tidsfrist-kunst eller Deadline art på 80-tallet, Digital Poesi i 90-årene og Loop-baserte tidsoppstykkinger fra ca. 2000. Han arbeider som høyskolelektor innen Elektronisk kunst ved Statens kunstakademi.
Oslo Pistolklubb
Klubben fikk først navnet Pistolklubben Akershus, men ble ganske snart omdøpt til Kristiania Pistolklubb. Da Kristiania skiftet navn til Oslo i 1924, fulgte klubben med, og ble til Oslo Pistolklubb.
Klubben har i dag ca. 420 medlemmer. I OPK kan du møte skyttere av alle kategorier, fra hobbyskyttere, og til nasjonale og internasjonale topp-skyttere. Klubben har skyttere på pistol-landslaget både i dame- og herreklasser.
Klinisk stipendiat
Klinisk stipendiat (forkortet klin. stip.) er tittelen for en lege som er ansatt som doktorgradsstipendiat ved et universitet med tjenestested på et universitetssykehus (derav klinisk, «behandlende»).
Kliniske stipendiater, særlig hvis de allerede er spesialister, blir vanligvis innplassert i stillingskode (SKO) 1378, og ikke i den vanlige stillingskoden for stipendiater (SKO 1017); SKO 1378 gir høyere lønn og brukes for særlig høyt kvalifiserte stipendiater, herunder stipendiater med spesialistutdanning eller andre tilleggskvalifikasjoner ut over embedseksamen, annen spesielt attraktiv kompetanse eller yrkeserfaring, og mer generelt for stipendiater i særlig konkurranseutsatte felt.
Luis Ernesto Michel
Han er tatt ut til Fotball-VM 2010 i Sør-Afrika.
Rosalyn Fairbank
Rosalyn Fairbank (født 2. november 1960 i Durban i Sør-Afrika) er en tidligere profesjonell tennisspiller.
New Shoes
«New Shoes» er en sang av den skotske artisten Paolo Nutini. Låta er den fjerde singelen fra debutalbumet hans; These Streets. I USA er denne låta albumets tittellåt. Låta har så langt nådd plass nummer 99 på US Pop 100 chart, nummer 24 på US Billboard Hot Adult Top 40 chart og plass nummer 5 på britiske hitlister.
Stormyra (Lunner)
Stormyra er et myrområde vest for nordenden av vannet Langpiperen i Lunner kommune i Viken. Under andre verdenskrig ble slipplassen «Puffin 2» etablert i dette området. Denne mottok fallskjermslipp den 5. februar, 7. mars, 12. august og 30. desember 1944.
Baum
Baum:
Oslo Pistolklubb
Forbund
Oslo Pistolklubb er tilknyttet Norges Idrettsforbund gjennom sitt medlemskap i Norges Skytterforbund. OPK er tilknyttet Oslo Skytterkrets.
Aktiviteter
Klubben har aktiviteter innenfor alle pistol-programmene til Norges Skytterforbund.
Klubbhus
OPK har eget klubbhus med kontor, kjøkken, stort oppholdsrom med peis, toaletter og lagerrom. Klubbhuset ligger ved Løvenskioldbanen. OPK eier klubbhuset. NSF eier grunnen.
Skytebaner
OPK leier en utendørs bane (25 meter) på Løvenskiold med 20 standplasser. Banen eies av Norges Skytterforbund, men OPK eier skiveanlegget, og disponerer banen hele året. OPK har også ansvaret for vedlikehold av banen.
På Løvenskioldbanen har OPK også tilgang til en feltbane (uten skivestativer) hvor det kan skytes mot mer improviserte mål, og med alle kalibre. Denne banen disponerer OPK alene på tirsdager, og delt med andre klubber fredag, lørdag og søndag.
I vinterhalvåret leier OPK en innendørs bane (25 meter) med 20 standplasser i Ekeberghallen i Oslo. Banen eies av Oslo Skytterkrets. OPK disponerer banen på tirsdager og fredager.
Luftvåpenbane (ti meter) med seks skivetrekk leier OPK i kjelleren på Tøyenbadet i Oslo. (under rehabilitering) Banen eies av ett bedriftsidrettslag i Oslo kommune. OPK disponerer hele banen i Tøyenbadets åpningstid mandag og fredag, og har tilgang også lørdag og søndag.
Dudo av Saint-Quentin
Dudo fra Saint-Quentin, eller Dudon, var en pikardisk skribent og prest ved Saint-Quentin-klosteret hvor han født en gang rundt 965. Han døde en gang før 1043. Han er kjent for verket Historien om Normannernes liv og død, skrevet ca. 1020.
Dudo ble sent av Albert I, grev av Vermandois, på et ærend til Rikard I, hertug av Normandie. Han lyktes med sitt ærend, og etter å ha gitt et godt inntrykk ved det normanniske hoffet tilbrakte han noen år i territoriet. I løpet av sitt andre opphold i Normandie skrev Dudo sin historie om normannerne, en oppgave som hertug Rikard hadde pålagt ham. Svært lite kjennes til fra Dudos liv, bortsett fra at han må ha død en gang før 1043.
Hans verk, Historia Normannorum, eller Libri III de moribus et actis primorum Normanniae ducum, det vil si Historien om Normannernes liv og død, ble skrevet en gang mellom 1015 og 1030, og var dedikert til biskop Adalberon av Laon. Dudo synes ikke å ha konsultert eksisterende dokumenter for sin fortelling, men å mottatt den fra muntlige kilder, det meste fra grev Raoul av Ivrey, en halvbror av hertug Rikard. Følgelig framtrer hans fortelling som en romanse og av den grunn har den blitt betraktet som ikke tillitvekkende av kritikere som Ernst Dümmler og Georg Waitz.
Yngvar Ustvedt har gitt sin betraktning av Dudo i sin egen etterrettelige, men dog tendensiøse historiefortelling Verre enn sitt rykte (2004): «...mye rent eventyrstoff, mange sagn, veldige overdrivelser og mange rene feil. Dudo var da også mer av en dikter og en poet enn av en historiker. Men det store verket hans – Historien om Normannernes liv og død, som delvis er skrevet på prosa, delvis i verseform – inneholder også etter mange forskeres mening, kjerner av historisk sannhet.»
I forordet til den engelske utgaven skriver den danske historikeren Eric Christiansen at «Det er noe hos ham som må interesse.» Med det mener Christiansen at ikke alt er uten troverdighet og usannsynlig, en oppfatning som også blir delt av andre historikere.
Selv om Dudo var kjent med Vergil og andre latinske forfattere er hans egen latin affektert og obskur. Hans fortelling, skrevet vekselvis i prosa og poesi, er delt i fire deler, og handler om normannerne fra år 852 til hertug Rikard dør i 996. Verket glorifiserer normannerne, og det ble benyttet av William av Jumièges, Wace, Robert av Torigni, William av Poitiers og Hugo av Fleury i sammensetningen av deres krøniker. Den ble første gang utgitt av A. Duchesne i hans Historiae Normannorum scriptores antiqui i Paris i 1619. Andre utgivelser er Patrologia Latina, tome cxli, av J. P. Migne (Paris, 1844), men den beste er kanskje den som ble redigert av J. Lair (Caen, 1865), selv om Lairs selvpålagte oppgave var å rehabilitere Dudo som historiker.
Dudos verk ble senere utvidet i verket Gesta Normannorum Ducum – Dådene til de normanniske hertugene.
Jez Moxey
Jez Moxey (født i april 1963 i Hemel Hempstead, England) er CEO i fotballklubben Wolverhampton Wanderers FC.
Han er gift med amerikansk fødte Babette og har fire barn.
Moxey har tidligere jobbet i Rangers og Partick Thistle, og har hatt et eget profileringsfirma som representerte fotballspillere, basketballspillere og andre idrettspersonligheter.
Fylkesvei 3734
Fylkesvei 3734 går mellom Østre Dale og Løvjomås i Froland kommune. Veien er 2,5 km lang.
Mesterskap
Mesterskap er arrangement som kårer beste prestasjon innen idrett eller andre ferdigheter. Mesterskap kan være alt fra lokale mesterskap til verdensmesterskap, og ha mer eller mindre offisiell status. Vinneren av mesterskap kalles mester og mottar som regel et trofé i form av gullmedalje, pokal, statuett, diplom o.l, eller en kombinasjon av disse. Andre og tredjeplasserte deltagere mottar henholdsvis sølv, og bronsemedaljer og gjerne mindre versjoner av vinnerens øvrige troféer. Diplom deles som regel ut til et utvalgt antall av de resterende deltagere, f.eks 4.- til 10.-plass, eller til alle deltagere.
Fylkesvei 3734
Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 159 (Aust-Agder).
Mesterskap
Lokale og nasjonale mesterskap holdes vanligvis årlig. Verdensdelsmesterskap og verdensmesterskap kan holdes med lengre mellomrom, som hvert annet eller fjerde år.
Noen mesterskap krever kvalifisering, enten gjennom egne kvalifiserende arrangement, eller ved resultatbaserte standarder, som kvalifiseringskrav, for deltakelse.
Ulike typer mesterskap
Ofte avholdes også mesterskap innen forskjellige aldersklasser (junior, veteran osv.), vektklasser (innen bl.a. bryting og vektløfting) og stilarter. Uoffisielt er det også vanlig å kalle vinnere av ulike divisjoner og avdelinger i lagidrett for mestere, selv om "mesterskapet" bare omfatter den enkelte divisjonen eller avdelingen (ofte på lavere nivåer). Det arrangeres også mesterskap på lavere nivåer, som Kontinentalcupen (B-verdenscup) i skihopping.
I åpne mesterskap får også andre utøvere/lag enn de som tilhører mesterskapets geografiske dekningsområde, delta. Disse deltakerne konkurrerer på lik linje med de andre deltakerne i mesterskapet, men får ingen mestertittel dersom de vinner mesterskapet. For eksempel kan ikke en utenlandsk utøver eller lag bli norsk mester selv om de skulle vinne et åpent norsk mesterskap. Norgesmester blir da den beste norske deltakeren. Et unntak fra dette er lagidretter der utenlandske utøvere kan delta på lag i norgesmesterskap, og blir norgesmester på linje med de norske deltakerne på vinnerlaget.
Blant de mest kjente åpne mesterskapene er flere tennisturneringer, som French Open, Australian Open og US Open.
Det finnes eksempler på at mesterskap har blitt holdt på steder utenfor det geografiske området mesterskapene har dekket. Sommeren 2007 vil NM i stuping bli arrangert i Jönköping i Sverige. Medeo i Kasakhstan arrangerte EM på skøyter for damer i 1974 og 1984. Kasakhstan var imidlertid en del av Sovjetunionen på den tida, og i likhet med Russland i dag, vendte Sovjetunionen seg mot Europa når det gjaldt idrett, selv om bare en del av unionen tilhørte Europa geografisk.
Se også Liste over fotballklubber som spiller i et annet lands liga.
Andre mesterskap
Olympiske leker kan kalles mesterskap, siden konkurransene kan sammenlignes med verdensmesterskap. Innen mange idretter (skjønt ikke alle – fotball er ett unntak) regnes OL som mer prestisjefylt enn VM, siden OL bare blir arrangert hvert fjerde år, mens VM i mange idretter blir arrangert oftere.
Eksempler på andre mesterskap er Samveldelekene, Høylandsleker, Øylekene og Norway Cup.
Turneringsformer
Mesterskap kan bli arrangert i ulike former. Legg merke til at det ofte blir arrangert kvalifisering i forkant av de ulike mesterskapsturneringene, eller som innlendende runder i mesterskap. Disse kvalifiseringene kan ha ulike former, men følger ofte et cupsystem. (Se nedenfor.)
Stafett, lagkonkurranse
En variant av konkurranse med enkeltresultater er stafett, der lag med et visst antall deltakere konkurrerer etappevis. Hver deltaker løper, svømmer etc. sin etappe, og veksler med neste deltaker uten opphold. Det laget som først når mål etter at alle dets deltakere har fullført sin etappe, blir mester. Stafett er vanlig i blant annet friidrett og langrenn.
I idretter som ikke er basert på hurtighet, kan det arrangeres lagkonkurranser. Da har hvert lag et bestemt antall deltakere, og lagets resultat er det sammenlagte resultatet til alle deltakerne på laget. Laget med best sammenlagtresultat blir mester. Lagkonkurranser arrangeres blant annet i skihopping.
Tittelkamp
I sjakk, profesjonell boksing og wrestling konkurrerer den regjerende mesteren og en utfordrer i en enkelt tittelkamp om mestertittelen. Det finnes spesielle regler om hvem som kan utfordre den regjerende mesteren.
Cupsystem
I cupsystem konkurrerer lag eller enkeltutøvere mot hverandre etter utslagsmetoden, der vinneren går videre til neste runde, mens taperen blir slått ut av turneringen. Mesterskapet blir avgjort når de to beste lagene eller enkeltutøverne konkurrerer mot hverandre i finalerunden. Et eksempel på dette er NM i fotball for herrer og damer.
Seriesystem
I seriesystem i lagidrett spiller lagene et fast antall ganger mot hvert av de andre lagene. Ofte spiller lagene mot hverandre to ganger, en gang på hjemmebanen til hvert av lagene. (Antallet kan imidlertid variere.) Ut fra resultatene i hver kamp gis det poeng, og laget med flest poeng når alle lag har spilt mot hverandre det bestemte antall ganger, blir mester. Et eksempel på dette er Toppserien i fotball for damer.
Sammenlagt cup
I individuelle idretter gis det ofte poeng etter plasseringer i enkeltkonkurranser, og utøveren med flest poeng etter at alle enkeltkonkurransene er gjennomført, blir vinner. Eksempler på dette er verdenscupen i skihopping, langrenn og skøyter. Denne turneringsformen har på tross av navnet større likheter med seriesystem enn med tradisjonelt cupsystem. Vinnere av sammenlagtcuper kalles sjelden mestere (verdensmestere på ski kåres i enkeltkonkurranse i VM på ski, og ikke som vinner av verdenscupen), men denne formen for turnering har likevel ofte stor prestisje, fordi den kårer de beste utøverne gjennom en hel sesong.
Flere mesterskap bruker kombinasjoner av turneringsformer. Blant annet har Mesterligaen i fotball en runde med gruppespill (seriesystem) før de avgjørende rundene spilles som cupsystem. NM i ishockey avgjøres etter cupspill, etter at seriespillet er ferdig.
Vincent Mangano
Vincent Mangano (født 28. mars 1888 i Palermo på Sicilia i Italia, død 19. april 1951 i New York City) var en mafiaboss tilhørende Gambino-familien som er en av de fem familiene som kontrollerer den organiserte kriminaliteten basert i New York.
Bjørn Bergvall
Bjørn Bergvall (født 13. februar 1939 i Oslo) er en norsk seiler. Han representerer Kongelig Norsk Seilforening.
Bergvall ble olympisk mester i båtklassen Flying Dutchman under Sommer-OL 1960 sammen med Peder Lunde jr.
Danmarks Meteorologiske Institut
Danmarks Meteorologiske Institut (DMI) er et institutt under Energi-, Forsynings- og Klimaministeriet i Danmark, som ivaretar de meteorologiske samfunnsoppgaver i Danmark, herunder også landets omliggende farvann og luftrom. Institusjonen ble etablert i 1872. Institusjonen oppgaver er mange og omfatter bl.a.:
Instituttet deltar i Danmarks stormflodsberedskap og det landsdekkende atomberedskab og samarbeider med andre myndigheter innenfor miljø- og forurensningsområder.
Sammen med andre forsknings- og undervisningsinstitusjoner samt med deltakelse av private firmaer, deltar DMI i utvikling og drift av Ørsted-satellitten, som foretar målinger av Jordens magnetfelt.
DMI bruker både NOAA-satellittene og Meteosat-satellittene (fra EUMETSAT). DMI har radarstasjoner over hele Danmark (ekskl. Grønland og Færøyene) til måling av nedbør.
Aristoteles
Aristoteles (gresk: Ἀριστοτέλης, Aristotélēs; født 384 f.Kr. i Stageira på kysten av antikkens Makedonia, død 322 f.Kr. i Khalkis) var en gresk filosof og naturforsker. Han var elev av Platon og lærer til Aleksander den store. Hans verk omfatter en rekke emner, blant annet biologi, filosofi, poesi, logikk, statsvitenskap, etikk og retorikk. Sammen med Sokrates og Platon blir han regnet som en av de tre største filosofene i den vestlige verden. Foruten sin betydning for filosofien utviklet Aristoteles logikken og grunnla måten å se på kunnskap og vitenskap. Han skulle senere ha dyp innflytelse hos de nyplatonske kommentatorene, for muslimske tenkere som Avicenna og Averroes, og for kristne tenkere som Thomas Aquinas.
Biografi
Aristoteles ble født 384 f.Kr. i den greske havnebyen Stageira i Makedonia, og omtales derfor ofte som «stagiritten». Stefaren, Nikomakhos, var livlege hos kong Amyntas III av Makedonia. Mange har villet forklare stesønnens interesse i naturvitenskap med denne bakgrunnen. Kongen på den tiden var farfaren til den gutten som skulle bli kalt Aleksander den store.
Sytten-atten år gammel kom Aristoteles til Platons akademi i Athen, der han ble i tyve år, inntil læremesteren Platon døde i 347 f.Kr. Først var Aristoteles elev, siden virket han som lærer. Det han skrev i løpet av denne tiden har dessverre gått tapt, med unntak av noen fragmenter. Da Platons sønn ble utnevnt til den nye lederen for akademiet, på tross av Platons planer for Aristoteles, valgte Aristoteles å dra til Lilleasia. Der ble han i nesten 12 år. Aristoteles reiste mye omkring, på det han selv karakteriserte som en studiereise. Aristoteles var særlig opptatt av å studere naturen og fikk trening i å observere og klassifisere. Han giftet seg med en aristokratisk kvinne og fikk en datter. Da kona døde i 335 f.kr. flyttet Aristoteles tilbake til Athen. Der giftet han seg for andre gang og fikk en sønn, Nikomakhos, som han senere skrev en etikkbok til, Den nikomakhiske etikk, gjerne forkortet til Etikken, og som er den viktigste kilden til filosofens moralfilosofiske vurderinger.
I sine tidlige skrifter var Aristoteles klart påvirket av Platon, men etter hvert ble hans standpunkter mer og mer selvstendige. Aristoteles greide likevel ikke helt å frigjøre seg fra sin store lærer, og helt til det siste finnes det platonske elementer i Aristoteles' filosofi. Hele hans måte å tenke på er preget av samværet med Platon. Også på de områdene hvor han står i opposisjon til læreren, for eksempel i synet på dikterkunsten (se Poetikken), behandler Aristoteles problemer Platon først har fremført. Motsetningen mellom dem er ikke absolutt, men preget av dialog. Aristoteles' skjelning mellom form og stoff er en videreutvikling av Platons utlegning av idé og substans, selv om det også her er vesentlige nyanseforskjeller.
I de siste år av sitt liv ble Aristoteles uenig med Aleksander om forholdet til persere og Persia. Da Aleksander døde i 323 f.Kr. begynte anti-makedonske holdninger å gjøre seg gjeldende i Aten igjen. I år 322 f.Kr. skal Demofilos og Eurymedon ha angitt ham som kjetter, slik at han forlot byen til fordel for morens eiendom i Khalkis, hvor han døde samme år. Han utnevnte sin elev Antipatros som litterær testamentator.
Biologi
For levende skapninger kan final årsak sies å være en økologisk nisje, eller naturlig plass. Den formale årsaken er tilsvarende anatomien til den levende skapningen. Å uttrykke en sammenheng mellom final og formal årsak vil for Aristoteles for eksempel være å si at føtter er formet slik at vi skal kunne gå rundt på jorda. Dette står delvis i kontrast med evolusjonsteorien til Charles Darwin, men selve idéen – at det er viktig å skildre en sammenheng mellom funksjon og struktur – er viktig den dag i dag.
Aristoteles ordnet alle gjenstandene i et hierarkisk system, med grunnlinjen menneskeorganisk liv (dyr og planter)–uorganiske ting (bruksting og naturlige ting). Hvert nivå har sine karakteristiske vesentlige egenskaper som ikke kan reduseres til et lavere nivå: Plantene har en vegetativ sjel, de kan ta opp næring, dyr har i tillegg en sensorisk og motorisk sjel, de kan sanse og røre på seg, mens menneskene i tillegg har en fornuftig sjel. Med sjel menes da den formale årsaken til en levende organisme.
Kosmologi
Universet var begrenset og kuleformet. I senteret av dette befant jorda seg. Rundt denne, i sirkelformede baner, beveget de andre himmellegemene seg med jevne hastigheter. Nærmest jorda kom månen, deretter Merkur, Venus, sola, Mars, Jupiter og Saturn. Universets ytterste grense var fiksstjernehimmelen. Dette lå nært opp til den umiddelbare opplevelsen av at jorda er i ro i sentrum.
Karakteristisk for fysikken til Aristoteles var et fundamentalt skille mellom den sublunare verden innenfor månens bane, og den supralunare verden fra månens bane og utover. I den sublunare verden var forandring det grunnleggende naturprinsippet, ting endra seg kvalitativt og kvantitativt, og den naturlige bevegelsen var rettlinja enten mot universets senter eller bort fra det. I motsetning til dette var den supralunare, himmelske verden preget av regularitet og uforanderlighet. Himmellegemene var perfekte og lytefrie kuler, og bevegelsene deres var sirkulære, i jevn fart og evige.
Ved universets grense, umiddelbart utenfor fiksstjernesfæren, fantes alle bevegelsers og naturprosessers første og absolutte årsak, den ubevegelige bevegeren.
Jorden hadde dermed lavest verdi. Hans kosmologi hang også nøye sammen med hans bevegeleseslære og hans ontologi (læren om hvordan virkeligheten faktisk ser ut).
Etikken
I etikken beskrives hvordan mennesket streber etter det gode i livet. Det høyeste gode i verden er å finne lykken. For å bli lykkelige skal vi ha en god karakter og det får vi ved å søke den gylne middelvei i de dyder vi skal besitte.
Metafysikk
Aristoteles' metafysikk blir hovedsakelig behandlet i hans verk med det samme navnet, Metafysikken. Navnet fikk det ettersom det var det kapittelet som kom etter Fysikken. Hans hovedprosjekt i denne boken er gjennomgående en søken etter forståelsen av væren. Spørsmål som «Hva vil det si at noe er?», «Finnes det forskjellige former for væren?», «Er væren noe som alt kan ha, eller er det begrenset til visse entiteter?», er spørsmål som blir stilt og diskutert gjennom verket. Resultatet er en mekanistisk forståelse av væren som substanser.
Disse substansene kan forstås som en dualitet, da de har et formalt aspekt og et stofflig aspekt. Det formale aspektet er det ved tingen som forklarer og former den, og kan forstås nesten som et husplan eller en oppskrift på et måltid. Det stofflige aspektet er det som materielt utgjør og muliggjør det formale, og kan forstås som materialene for et hus, eller ingrediensene til et måltid. Disse analogiene må forstås som nettopp dette, da det formale og det stofflige ved en ting ikke kan separeres. De er uomtvistelig avhengig av hverandre for å eksistere.
Det finnes for Aristoteles to måter å gradere eksistensen av for eksempel substanser. Ting som per definisjon har eksistens kaller han for ting i aktualitet. Ting som har mulighet til å eksistere kaller han for ting i potensialitet. Forandring skjer ved at noe går fra potensialitet til aktualitet, fra mulighet til virkelighet. Eksempelvis er en haug materialer for et hus bare et hus i potensialitet. Man kan foreta et arbeid og føre dette huset i potensialitet til et hus i aktualitet, ved å bygge det ferdig.
Aristoteles skilte mellom fire typer forandring:
På et vesentlig punkt skiller Aristoteles seg fra Platon: Han kunne ikke si seg enig i at det vi opplever, det vi sanser hvert våkne sekund, ikke er virkelig, og at det som egentlig er virkelig, er det vi ikke kan sanse. Aristoteles ville dessuten gjenreise fornuften som en metode for å oppnå kunnskap om denne verden – i motsetning til Platons rasjonalisme.
Estetikk
Aristoteles skrev Poetikken eller Om diktekunsten som er en håndbok i diktekunst. I den greske tittelen Peri poietikes er poietikes adjektiv til det underforståtte ordet tekhnes (det samme ordet som her gitt det moderne ordet teknikk). Dette ordet betydde ikke bare diktekunst, men omfattet enhver kunst selv om det er det førstnevnte som får hans største oppmerksomhet. Aristoteles konsentrerer seg om det tekniske (tekhnes), om hvordan kunstneren skaper sine verker ved hjelp av bestemte regler og prinsipper for komposisjon. Han behandlet diktingens former, klassifiserer og definerer diktningens genrer, og således er hans litteraturteori preget av en empirisk holdning til problemene.
Gjennom Poetikken ble de genretrekkene som Aristoteles identifiserte og definerte en konstant referanseramme for ettertiden som eksisterer den dag i dag. Begreper som tragedie, komedie og epos hviler direkte på Aristoteles' Poetikken. Det gjelder også de begreper som benyttes i relasjon til de enkelte genrer, spesielt tragedien: fabel, karakter, hamartia, anagnorisis med flere.
Matematikk
Aristoteles ville forby nullet, fordi det brøt opp de andre tallenes konsistens, i og med at man får et uforståelig resultat om man deler et vanlig tall med null.
Braniewo
Braniewo (tysk: Braunsberg) er en polsk by i voivodskapet Ermland-Masuria, det vil si i det gamle Øst-Preussen, den østligste delen av Tyskland før grenseendringene som fulgte etter annen verdenskrig. Byen har en viss interesse også i skandinavisk sammenheng: Her grunnla jesuittene i 1578 et katolsk presteseminar med tanke på katolsk misjon i de nordiske land.
Stillwater County
Stillwater County er et fylke i den amerikanske delstaten Montana. Det ligger i de sørlige delene av staten og det har grense mot Golden Valley County i nord, Yellowstone County i øst, Carbon County i sør, Park County i sørvest og mot Sweet Grass County i vest.
Braniewo
Braniewo ligger i dag tett ved grensen til Russland, nærmere bestemt inntil Kaliningrad-eksklaven.
Byen begynte som en tyskordensborg ved elven Passarge (i dag Pasłęka) grunnlagt av Johannes Fleming, sønn av en lybekkisk rådsherre. Biskop Anselm av Meissen gav i 1254 den fremvoksende byen (da kalt Brusberg eller Brunsberg) byrettigheter etter lybekkerrett i 1254. Fire år tidligere hadde han innrettet et kannikkapittel der med valgrettigheter ved bispevalg. Imidlertid klarte prøyserne (den gang navnet på en baltisk folkestamme) raskt å ødelegge byen. Biskop Henrik I (1278–1300) måtte i flytte kapittelet til Frauenburg (i dag Frombork).
Tidlig på 1500-tallet ble protestantismen innført i Preussen, men biskop Stanislaw Hosius (1504–1579) klarte i 1551 å tilbakeføre byen til den katolske tro. Blant dem som underviste på misjonskollegiet i Braunsberg var den norske jesuitten "Klosterlasse" fra Vestfold.
Byen inngikk deretter i det lille tyske katolske området som skulle bestå i Øst-Preussen helt til tyskerne ble fordrevet fra området i avslutningsfasen av annen verdenskrig: Den 20. mars 1945 ble byen erobret av sovjetiske styrker, og senere overført til Polen. Byen var blitt sterkt ødelagt under krigen, og ble ytterligere vansiret etterpå. I mange år var det en stor sovjetisk militærforlegning i byen.
Walter Model
Otto Moritz Walter Model (født 24. januar 1891 i Genthin, Sachsen-Anhalt, død 21. april 1945 i Duisburg) var tysk general og senere feltmarskalk under andre verdenskrig. Han deltok også i første verdenskrig.
Model var en av Hitlers mest trofaste og lojale offiserer, og var betegnende nok den første som sendte Hitler en lojalitetserklæring i et telegram umiddelbart etter 20. juli-attentatet før situasjonen var avklart for ham. Han ble kalt for «Hitlers brannmann» på grunn av sin evne til å ordne opp etter Hitlers mer eller mindre vellykkede militære ordrer. Det sier litt om hans posisjon hos Hitler at han var en av få offiserene som kunne motsi ham uten å få sparken.'
Bakgrunn
Model brente alle sine papirer mot slutten av andre verdenskrig, og dette gjør at relativt lite er kjent om hans tidlige år. Men han var sønn av musikklærer og hørte til den lavere middelklassen uten noen militær bakgrunn i familien.
Han gjennomgikk grunnskole og videregående skole i Naumburg, hvor han for øvrig gikk sammen med den senere kollegae Hans-Valentin Hube.
Han begynte som fahnenjunker på en offisersskole for hæren  (Kriegsschule) i Neisse i 1908 etter å ha meldt seg til tjeneste i det 52. infanteriregiment Alvensleben i Cottbus. Han gjorde seg ikke særlig bemerket på krigsskolen. Den 22. august 1910 ble han utnevnt til løytnant (leutnant) i I bataljon i Krossen. Han hadde få venner blant de andre offiserene og ble snart kjent for sine høye ambisjoner, sitt pågangsmot og sine åpenhjertighet, egenskaper som skulle følge ham i hele hans karriere.
Første verdenskrig og mellomkrigstiden
Under første verdenskrig tjenestegjorde Model som offiser i infanteriet og fikk Jernkorset av første klasse i 1915. Ved krigens slutt hadde han avansert til Hauptmann og var blant de 4 000 offiserene som fikk bli i Reichswehr. Han avanserte raskt i systemet, særlig etter den nasjonalsosialistiske maktovertakelsen i 1933.
Andre verdenskrig
Da andre verdenskrig brøt ut med Felttoget i Polen i 1939 og senere slaget om Frankrike i 1940 var Model generalmajor og stabsoffiser som sjef for 16. armés generalstab. Senere fikk han kommando under generaloberst Heinz Guderian i Panzerkorpset og deltok her under operasjon Barbarossa, felttoget mot Sovjetunionen 1941–1944, til slutt med grad som general.
Som sjef for XXXXI Panzer Corps var Model i front for å rykke inn i Moskva, og erobret viktige brohoder. Til slutt var han bare 20 km fra byen før Den røde armé fikk presset ham bakover.
I januar 1942 ble Model utnevnt til sjef for den 9. armé, og fikk rett etter Jernkorsets ridderkors med ekeløv. Under slagene ved Rzjev knuste Models' styrker store deler av Den røde armé og holdt området til 1943 da Hitler beordret dem ut. For dette ble han igjen dekorert med Jernkorset, denne gang med Jernkorsets ridderkors med ekeløv og sverd.
I 1943 ble Model utnevnt til sjef for den sørlige armégruppen og ledet de tyske styrkene under slaget om Kursk. Model var motstander av operasjonen, og særlig til Hitlers forbud mot taktiske tilbaketrekninger. Hitler ga ham til slutt tillatelse til å bryte ut, og han greide dette ved Oryol.
I januar 1944 ble Model sjef for det nordlige frontavsnittet på østfronten. I mars ble han utnevnt til generalfeltmarskalk. Han ledet kampene ved Narva for å hindre at Den røde armé skulle bryte igjennom til Østersjøen. Han ble for dette den 17. august 1944 tildelt en enda høyere klasse av Jernkorset, nemlig Jernkorsets ridderkors med ekeløv, sverd og briljanter.
I midten av august ble Model overført til vestfronten som sjef for Armegruppe B. Da generalfeltmarskalk Gerd von Rundstedt vendte tilbake som sjef for vestfronten i september, fortsatte Model som sjef for Armegruppe B, en stilling han hadde fram til sin død 21. april 1945. Her forsinket han de alliertes fremrykking, særlig ved Siegfriedlinjen og sørget for at operasjon Market Garden ble en fiasko.