cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Presidentvalget i USA 2020
GSA forsinker sertifiseringen av Biden som påtroppende president
Selv om alle store medier utropte Biden som valgvinner den 7. november, nektet administrator for General Services Administration (GSA), Emily W. Murphy (f. 1973), å sertifisere Biden som påtroppende president. Murphy var utnevnt av Trump. Uten formell GSA-sertifisering eller «fastslåelse» av valgets vinner, ble den offisielle overgangsprosessen forsinket. Den 23. november anerkjente Murphy Biden som vinner: «GSAs administrator fastslår den åpenbart suksessfulle kandidat med en gang en vinner er klarlagt basert på den prosess som er nedlagt i konstitusjonen.» Hun sa også at Trumps administrasjon kunne begynne den formelle overgangsprosessen. Trump instruerte sin administrasjon til «å gjøre hva som må gjøres», men innrømmet ikke valgnederlag. Dette tydet på at han aktet å fortsette kampen for å forkaste valgresultatet.
Forslag om utnevne valgmenn i strid med valgresultatet
Både før og etter valget, prøvde Trump og andre republikanere å be republikanere i delstatenes lovgivende forsamlinger om å utnevne delstatenes valgmenn, slik at Trump ble sittende selv om Biden vant. I Pennsylvania prøvde Trumps advokat Rudy Giuliani å få en føderal dommer til å bestemme at delstatsforsamlingen skulle utnevne valgmenn i strid med valgresultatet.
Juridiske eksperter, deriblant professor ved New York University, Richard Pildes, uttalte at denne strategien ville skape mange juridiske og politiske problemer, og bemerket at folkevalgte demokrater i forskjellige vippestater ville hindre slike forsøk; til syvende og sist kom heller ikke Kongressen til å akseptere valgmenn som var i strid med valgresultatet. Juristen Lawrence Lessig (f. 1961) uttalte at grunnloven gir delstatenes folkevalgte makt til å direkte utnevne valgmenn. Artikkel II, seksjon 1, klausul 4 gir imidlertid Kongressen makt til å bestemme at valgmennene skal utnevnes valgdagen. Dette betyr at delstatsforsamlingene ikke kan endre hvordan valgmennene utnevnes etter denne dagen.
I moderne tid har delstatene stort sett brukt valgresultatet som bestemmende faktor på hvem som får alle delstatens valgmenn. Å endre valgreglene etter et valg ville krenke forholdsklausulen i grunnloven.
Forsøk på å forsinke eller benekte valgresultater med rettssaker
I november fokuserte Trump på å forsinke sertifiseringen av valgresultatet i fylker og delstater, slik at de ikke skulle klare å oppfylle tidsfristen. Tidsfristen for delstatenes sertifisering var 8. desember; unntak fra denne regelen måtte søkes om (det ble 9. desember). Hvis opptellingen ikke ble ferdig tidsnok på grunn av alle søksmålene som Trump satte i gang, kunne han få valgresultatet annullert.
Den 2. desember postet han en 46 minutter lang video på Twitter, hvor han gjentok sine udokumenterte påstander om at valget var «rigget» og at det hadde pågått valgfusk. I videoen ba han om at medlemmer av de lovgivende forsamlinger i delstatene eller domstolene forkastet valgresultatet slik at han kunne fortsette som president. Ingen domstoler har bekreftet hans anklager om «valgfusk».
Han forsøkte å påvirke folkevalgte republikanere i Michigan, Georgia og Pennsylvania til å forkaste valgresultatet. Kommentatorer betegnet Trumps handlinger som et forsøk på et coup d'état og et selvkupp.*
Mitch McConnell (f. 1942), som er majoritetsleder i Senatet for republikanerne, sa seg i utgangspunktet enig i at Trump hadde rett til å bruke domstolene; den 15. desember, dagen etter at valgmennene stemte, sa han likevel: «I dag ønsker jeg å gratulere påtroppende president Biden».
Den 24. januar meldte Wall Street Journal og CNN at Trump hadde prøvd å presse Barr til å begjære USAs høyesterett om å annullere valgresultatet, men Barr nektet. Han planla også å erstatte visejustisminister Jeffrey A. Rosen (f. 1958) med en relativt ukjent advokat i justisdepartementet som støttet konspirasjonsteoriene om valgjuks i Georgia. Både Barr, Rosen og bitredende justisminister Jeffrey Wall nektet å signere begjæringen.
Flere media rapporterte om et møte den 18. desember i Det hvite hus, der oberstløytnant Michael T. Flynn (f. 1958) foreslo å forkaste valgresultatet, innføre militær unntakstilstand og gjennomføre omvalg i flere vippestater under millitær kontroll. Den 20. desember avviste Trump dette på Twitter som «falske nyheter». Hærministeren Ryan D. McCarthy (f. 1973) og stabssjef-general James C. McConville (f. 1959) kom senere med følgende felles uttalelse: «Det amerikanske forsvar har ingen rolle i å avgjøre utfallet av det amerikanske valget».
Forsøk på å påvirke valgmyndigheter
Etter hvert som Trump-kampanjens søksmål gjentatte ganger ble avvist av rettssystemet, begynte Trump å personlig kontakte republikanske embedsmenn i minst tre delstater, deriblant personer i delstatenes lovgivende forsamlinger, advokater og guvernører. Han forsøkte å få dem til å forkaste valgresultatene, forkaste enkelte stemmer, eller til å erstatte valgmenn som var demokrater med valgmenn som var republikanere. I slutten av november ringte Trump to republikanere i valgstyret i Michigan, og prøvde å få dem til å reversere deres sertifisering av resultatet i deres fylke. Han inviterte deretter medlemmer av Michigans lovgivende makt til det hvite hus, hvor de avviste hans forslag om å velge nye valgmenn.
Han snakket gjentatte ganger med Georgias republikanske guvernør Brian Kemp (f. 1963), og krevde at Kemp forkastet valgresultatet. Han truet Kemp med politisk hevn hvis han ikke gjorde det. Han kritiserte Kemp sterkt i taler og meldinger på Twitter, og krevde at guvernøren trakk seg fra stillingen. Den 2. januar ringte han Georgia Secretary of state, Brad Raffensperger (f. 1955). Trump krevde at Raffensperger forkastet valgresultatet, og truet med søksmål dersom han ikke samarbeidet (se nedenfor).
I den første uken av desember ringte Trump to ganger til Bryan Cutler (f. 1975), som er speaker i Pennsylvanias representanthus. Han oppfordret Cutler til å utnevne republikanske valgmenn og ikke de som var folkevalgte; Cutler svarte at han ikke hadde myndighet til å gjøre det. I et brev til delstatens representanter i Kongressen oppfordret Cutler dem likevel til å forkaste valgresultatet.
Den 4. januar 2021 hevdet kongressledere fra demokratene at Trump var «engasjert i oppfordringer til, eller sammensvergelser om å begå, en rekke [eksempler på] valgkriminaltet», og de ba FBI om å etterforske forholdet. Som følge av Raffensperger-skandalen, begynte også demokratene den 4. januar 2021 å lage et utkast til en resolusjon om sensur av internett.
Den 2. januar 2021 tok Trump del i en massiv telefonrunde med nesten 300 politikere fra lovgivende forsamlinger i Michigan, Pennsylvania og Wisconsin, hvor han oppfordret dem til å «desertifisere» og underkjenne valgresultatene i deres delstater.
Omtellinger i Georgia og Wisconsin
Omtellingen var ferdig den 19. november og ga Biden en ledelse på 12 670 stemmer. Feil i den første tellingen skyldtes at minnekort ikke ble lastet opp på korrekt måte i delstatens servermaskiner; det var ikke resultat av valgfusk. Etter å ha sertifisert resultatet krevde den republikanske guvernøren Brian Kemp en ny omtelling for hånd, hvor signaturene på de fraværende stemmesedlene skulle sammenlignes med de virkelige stemmesedlene, selv om noe slikt i praksis var umulig. Signaturene på poststemmer og deres konvolutter ble nemlig sjekket da de opprinnelig ble mottatt av valgkontorene, og deretter adskilt fra konvoluttene for å sikre en hemmelig avstemning. Trump-kampanjen krevde en maskinell omtelling, som bare i Fulton County alene kostet skattebetalerne anslagsvis $200 000. Omtellingen bekreftet for andre gang Bidens seier i delstaten.
I stedet for å godta valgnederlaget, prøvde Trump å få valget i Georgia forkastet gjennom søksmål; søksmålene til Trump-kampanjen og deres allierte ble avvist av både Georgias høyesterett og av føderale domstoler. Trump prøvde også å presse Kemp til å innkalle til en spesialsesjon i Georgias delstatsforsamling slik at delstatens senatorer kunne forkaste valgresultatet og bare utnevne valgmenn som støttet Trump. Kravet ble avvist av Kemp.
Den 18. november hadde Trump-kampanjen samlet inn $3 millioner for å finansiere omtelling i Milwaukee County og Dane County i Wisconsin. I disse to fylkene er Milwaukee og Madison lokalisert, de to største byene i delstaten som også er høyborger for demokratene.
Under omtellingen uttalte Tim Posnanski, valgkommissær i Milwaukee County, at flere republikanske observatører brøt reglene ved å opptre som uavhengige. Omtellingen startet 20. november og ble avsluttet 29. november. Omtellingen økte forspranget til Biden med 87 stemmer.
9. desember: Valget sertifiseres av alle 50 delstater
Den 9. desember 2020 var valget sertifisert av alle 50 delstater, samt Washington D.C.
Valgmannskollegiet avgir stemmer
Den 14. desember 2020 møtte valgmennene opp i hovedstedene til de 50 statene og i Washington D.C., og avga sine stemmer. De formaliserte seieren til Biden/Harris ved å avgi 306 stemmer på Biden/Harris og 232 stemmer på Trump/Pence. Det var ingen «troløse valgmenn», slik tilfellet var under presidentvalget i 2016.
Selv etter at valgmennene hadde stemt, og etter at minst 86 dommere hadde avvist forsøkene til Trump på å få valgresultatet forkastet gjennom søksmål, nektet Trump å innrømme valgnederlaget.
I sin tale etter avstemningen, lovpriset Biden motstandsdyktigheten til USAs demokratiske institusjoner og den høye valgdeltagelsen. Han betegnet det som «en av de mest fantastiske demonstrasjoner av samfunnsplikt vi noensinne har sett i vårt land». Biden fordømte også Trump, og de som støttet hans bestrebelser på å undergrave valgresultatet, for å innta en holdning «som er så ekstrem at vi aldri har sett den før — en holdning som nektet å respektere folkets vilje, nektet å respektere rettsikkerheten og nektet å ære vår grunnlov». Han fordømte også Trump for å utsette valgarbeidere og embedsmenn for «politisk press, verbale angrep og endog trusler om fysisk vold», noe som «simpelthen var urimelig».
Telefonkonferansen med Raffensperger
Den 2. januar 2021 fant det sted en én times lang telefonkonferanse mellom Trump på den ene siden og Brad Raffensperger (Secretary of state i Georgia) på den andre. Under samtalen prøvde Trump å presse Raffensperger til å forkaste valgresultatet i Georgia på bakgrunn i usanne anklager om valgfusk. Trump tapte valget i Georgia, men nektet å akseptere utfallet selv etter to omtellinger. Trumps telefonsamtale med Raffensperger ble rapportert av The Washington Post og andre media dagen etter at den hadde funnet sted.
Under samtalene prøvde Trump å presse Raffensperger til å «finne frem stemmer», på tross av gjentatte forsikringer om at det ikke var noen feil med valget. Trumps gjentatte forsøk på å presse Raffensperger var både bønnfalende og truende; Trump antydet at Raffensperger hadde begått en kriminell handling. Under samtalen sa Trump: «Det jeg ønsker å gjøre er dette: Jeg ønsker bare å finne 11,780 stemmer, som er én mer enn [de 11,779 stemmer som Biden fikk i overvekt] vi har, fordi vi vant staten.»
Jurister har antydet at Trumps adferd og krav kan ha krenket både delstatens lover og føderale lover. Flere kilder:
Senatorvalgene i Georgia
For å komplisere hendelsesforløpet, var det andre valgomgang i to valg til Senatet i Georgia den 5. januar. Det ene var et ordinært senatorvalg, mens det andre var et suppleringsvalg. Demokratene vant begge valgene.
Jon Ossoff (f. 1987) fra demokratene vant det ordinære senatsvalget mot utfordreren David Perdue (f. 1949) fra republikanerne. Ossof fikk 50,62 % av stemmene, mens Perdue fikk 49,38 %. I suppleringsvalget vant Raphael Warnock (f. 1969) valget med 51,04 % av stemmene, mens sittende senator Kelly Loeffler (f. 1970) fikk 48,96 % av stemmene.
Fra før av hadde demokratene vunnet presidentvalget og hadde flertall i representantenes hus. Utfallet av de to valgene endret forholdet mellom republikanerne og demokratene til 50-50 i Senatet. Det gjorde det lettere for president Biden å få gjennomslag for sin politikk. Ved stemmelikhet har visepresident Harris en ekstra stemme.
Sertifiseringen av valget og stormingen av kongressen
Den 117. amerikanske kongress var ment å telle opp og sertifisere valgmannsstemmene den 6. januar 2021. Representantenes hus bestod da av 221 demokrater, 211 republikanere og 3 vakante seter. Senatet bestod av 51 republikanere, 46 demokrater, to uavhengige representanter og et ledig sete. Opptellingen og sertifiseringen, under ledelse av USAs visepresident, er normalt en ikke-kontroversiell og seremoniell hendelse.
Flere republikanere fra begge kamre sa at de ville reise innvendinger mot valgresultatet i vippestater. Det kreves at minst et medlem fra begge kamre må gjøre det, for at de to kamrene skal møtes separat og diskutere om de skal akseptere valgresultatet. Visepresident Mice Pence ønsket dem velkommen til å «reise innvendinger og legge frem bevis» på at valgresultatet ikke var riktig. Republikaneren Paul Ryan (f. 1970) uttalte at «it is difficult to conceive of a more anti-democratic and anti-conservative act» om mange republikanske politikeres støtte til Trumps påstander om valgfusk.
Den 28. desember 2020 reiste representanten Louie Gohmert (f. 1953) fra Texas et søksmål hvor han hevdet at Electoral Count Act av 1887 var grunnlovsstridig og at visepresident Pence hadde makt og evne til ensidig å avgjøre hvilke stater som skulle telles. Saken ble henlagt den 1. januar 2021, og en anke ble avvist av et panel på tre dommere neste dag. I januar 2021 begynte også Trump å presse Pence til aktivt å forkaste valget. Både privat og offentlig krevde Trump at Pence burde bruke sin stiling til å forkaste valgresultatet i vippestater, og erklære Trump og Pence som vinnere av valget. Pence svarte at loven ikke ga ham myndighet til dette. Siden 30. desember hadde Trump oppildnet sine tilhengere til å arrangere en massemønstring i Washington D.C. den 6. januar for å protestere mot sertifiseringen av valgmannsstemmene. På Twitter skrev han blant annet: «Store protester i D.C. den 6. januar. Vær der. Det vil bli vilt!» Metropolitan Police of the District of Columbia, det lokale politiet i hovedstaden, var bekymret. Også nasjonalgarden ble advart fordi flere demonstrasjoner i desember har fått voldelige utfall.
Den 6. januar stormet tilhengere av Trump kongressen, og stanset opptellingen av stemmer og tvang frem en evakuering av pressen og kongressmedlemmer. Opprørerne invaderte representantenes hus og senatet og ødela kontorer; en kvinne (Ashli Babbitt) ble skutt og drept av politiet, politimannen Brian D. Sicknick fra hovedstaden døde av skadene etter kamp med opprørere, og tre andre døde av uspesifiserte medisinske årsaker. Trump ble anklaget for å oppildne til vold med sin retorikk. Under stormingen ringte Trump og hans advokat Rudy Giuliani kongressmedlemmer for å overtale dem til å forkaste valgresultatet.
Kongressen hadde opptelt stemmene i to delstater (Alabama og Alaska) før stormingen av Kongressen. Kongressen samlet seg omkring 8:00 p.m. samme kveld etter at kongressbygningen var tømt for opprørere. Innvendingene mot valgresultatene i Arizona og Pennsylvania ble nedstemt. Innvendinger mot valgene i fire andre delstater (Georgia, Michigan, Nevada og Wisconsin) ble nektet debattert.
Kongressen var ferdig med opptellingen like før kl 4:00 a.m. den 7. januar. Joe Biden og Kamala Harris ble erklært som offisielle valgvinnere med 306 valgmenn, mens Trump/Pence fikk 232 valgmenn.
Utskiftninger i regjeringen
Etter angrepet på kongressbygningen, fortsatte Trump å gjenta den samme påstanden om at han ikke hadde tapt valget. Han hevdet feilaktig at han hadde vunnet valget i et «valgskred» (landslide election).
Den 7. januar 2021 benektet han fortsatt valgresultatet, men sa at han ville sørge for en «fredelig overgang» til neste administrasjon. Dette skjedde i en video på Twitter. Den 8. januar 2021 erklærte Trump at han ikke møter opp på innsettelsen av Biden og Harris.
Anderledes forholdt det seg med visepresident Mike Pence. Den 15. januar 2021 gratulerte han Kamala Harris med valgseieren, og tilbød henne sin hjelp og assistanse før innsettelsen. Mye tyder på at Pence var den faktisk styrende i landet, selv om det 25. grunnlovstillegg ikke ble tatt i bruk (se nedenfor). Den 15. januar begynte også ansatte i Trumps regjering å flytte ut av det hvite hus.
Etter stormingen av kongressen, gikk flere ansatte i administrasjonen av i protest, deriblant transportminister Elaine Chao (f. 1953), utdanningsminister Betsy DeVos (f. 1958), assisterende nasjonal sikkerhetsrådgiver Matthew Pottinger (f. 1973), seniordirektør for kjernefysisk nedrustning og bioforsvar Anthony Ruggiero, seniordirektør i det nasjonale sikkerhetsrådet Rob Greenway og Mick Mulvaney (f. 1967), som var USAs spesialutsending til Nord-Irland og tidligere stabssjef i Det hvite hus.
Utestengelse fra sosiale medier og andre aktiviteter
Donald Trump opprettet kontoen @realDonaldTrump på Twitter den 9. mars 2009. Den 4. mai 2009 sendte han sin første melding der, og denne plattformen ble flittig brukt under presidentvalget i 2016 så vel som senere. Den 8. januar 2021 hadde Trump 88 783 411 følgere på Twitter.
Mange av hans postinger på Twitter inneholder usannheter. Den 26. mai 2020 begynte Twitter å merke flere av hans meldinger med faktasjekkende advarsler  og merke meldinger for brudd på reglene på Twitter. Trump reagerte med trusler om å «sterkt regulere» og «stenge ned» sosiale medier. Etter stormingen av kongressbygningen ble han utestengt permanent fra Facebook og Instagram den 7. januar 2021. Den 5. juni 2021 ble varigheten på utestengelsen av Facebook tidfestet til to år; etter denne perioden vil selskapet rådføre seg med eksperter for å avgjøre om Trump fortsatt er en trussel mot den almene sikkerhet. Den 8. januar stengte Twitter hans konto permanent «på grunn av risikoen for ytterligere oppfordringer til voldeligheter», etter at han midlertidig ble utestengt på grunn av to spesifikke meldinger to dager tidligere. Han begynte da å sende meldinger fra regjeringens POTUS-konto, men også denne kontoen ble raskt fjernet, og da han postet meldinger fra sin kampanjekonto og kontoen til Dan Scavino, ble også disse kontoene stengt.
Nettsamfunnet Parler ble deretter ansett som en naturlig kandidat for Trump. Der fant mye av kommunikasjonen sted, i forkant av, og under stormingen av Kongressen. Den 10. januar fjernet Google og Apple nettsamfunnet fra sine mobilapplikasjoner og Amazon.com fjernet det fra sitt webhotell. Den 13. januar ble han utestengt fra Youtube i minst en uke, og den 19. januar blokkerte Youtube han i enda en uke. Den 13. januar ble han også permanent utestengt fra SnapChat.
Den 4. mai 2021 opprettet Trump en blogg med tittelen From the Desk of Donald J. Trump; den ble nedstengt 2. juni 2021.
Den 7. juli 2021 kunngjorde Trump et gruppesøksmål mot Facebook, Twitter og Google for «sensur og svartelisting». Søksmålet var også rettet mot Facebook-direktør Mark Zuckerberg, Twitter-direktør Jack Dorsey og Googles Sundar Pichai.
Trump ble også utestengt fra andre aktiviteter. Den prestisjefylte golfturneringen PGA Championship i 2022 var bestemt lagt til Trumps golfbane Trump National Golf Course i Bedminster i New Jersey. Etter stormingen av kongressbygningen vedtok PGA å flytte turneringen til et annet sted. Den 11. januar 2021 brøt det britiske forbundet The R&A med Trump og avlyste alle planer om turneringer på banen i Turnberry som Trump eier i South Ayrshire i Skottland.
Den 27. oktober 2022 ble Twitter oppkjøpt av Elon Musk (f. 1971) for 44 milliarder dollar; Musk innledet en «demokratisering» av Twitter. I praksis innebar dette at utestengelsen av Trump ble opphevet 19. november 2022.
Reaksjoner mot QAnon
Den 8. januar ble tidligere generalløytnant Michael T. Flynn (f. 1958), advokat Sidney Powell (f. 1955), og flere fremstående medarbeidere av Trump som fremmet konspirasjonsteoriene QAnon, utestengt fra Twitter. Den 11. januar 2021 kunngjorde Twitter at selskapet hadde stengt mer enn 70.000 kontoer fra QAnon-miljøet etter angrepet på Kongressen. Analysefirmaet Zignal Lab rapporterte 18. januar at det ble produsert 73% mindre feilinformasjon på internett som følge av stengingen.
Den 5. februar 2021 ble den nyvalgte representanten Marjorie Taylor Greene (f. 1974) fra Georgia avsatt fra stillingene i to komitéer, på grunn av sin støtte til QAnon, konspirasjonsteorier om valgfusk og andre ting samt trusler mot speaker i representantenes hus, Nancy Pelosi. Forslaget fikk 230 mot 199 stemmer i Representantenes hus (11 republikanere stemte for).
Den 2. januar 2022 ble Taylor Greene permanent utestengt fra Twitter for å ha delt feilinformasjon om presidentvalget i 2020 og om koronaviruset.
Reaksjoner mot Trumps advokater
Anklagene mot Dominion Voting Systems, som advokatene Rudy Giuliani og Sidney Powell frontet i etterkant av valget, ble dementert den 24. mars 2021 av Sidney Powell selv, som uttalte at «ingen fornuftig person burde ha trodd på meg». Den 26. mars ble TV-kanalen Fox News saksøkt av Dominion for å ha spredt hennes påstander. Den 10. august rettet Dominion også søksmål mot TV-kanalene Newsmax TV og One America News Network, og krevde en erstatning på $ 1.6 milliarder.
Den 11. august 2021 besluttet en føderal domstol at tre søksmål om ærekrenkelser fra Dominion, rettet mot advokatene Giuliani, Sidney Powell og Mike Lindell (f. 1961) ville gå videre til en rettssak. «Dominion har på en adekvat måte fremmet en rekke utsagn som krever handling, fordi et fornuftig jurymedlem kunne konkludere med at de enten er faktautsagn eller meningsutvekslinger som impliserte eller bygde på påstander som beviselig er falske», skrev dommeren.
I november 2020 hadde Trumps advokater Sidney Powell, Lin Wood og flere, fremmet et søksmål (blant dusinvis andre) i Michigan hvor de hevdet av valgresultatet var illegitimt. Under en 6 timers lang høring den 12. juli 2021, ble advokatene grillet av den føderale dommeren Linda Vivienne Parker (f. 1958) fra det østlige distrikt i Michigan. Hennes linje-for-linje-avhør, dokumenterte på en omhyggelig måte hvor tynne anklagene om valgfusk var.
Den 25. august 2021 beordret Linda Parker sanksjoner mot advokatene Sidney Powell, Lin Wood og andre som hadde prøvd å utfordre valgresultatet. Ifølge Parker hadde de «engasjert seg rettssaker» som var «krenkende, og som i neste omgang, kan sanksjoneres». «Sanksjoner er påkrevet for å avskrekke innlevering av fremtidige useriøse søksmål som primært er ment å spre fortellingen om at våre valgprosesser er rigget, og at våre demokratiske institusjoner ikke er til å stole på», skrev hun videre i en 110-siders rapport.
Den demokratiske guvernøren i Michigan, Gretchen Whitmer (f. 1971), lovpriste samme dag dommen, og sa at den «sender en klar beskjed: De som søker å «velte et amerikansk valg og forgifte brønnen til amerikansk demokrati, vil møte konsekvenser».
Den 24. juni 2021 mistet Trumps personlige advokat, Rudy Guiliani, lisensen til å drive som advokat i New York. Begrunnelsen var hans løgner om valgfusk under presidentvalget i 2020.
En disiplinærkomité konkluderte med at «det er uimotsagte beviser» på at Guiliani «kommuniserte beviselig falske og misledende utsagn overfor domstoler, lovgivere og den bredere almenheten i egenskap av å være advokat for tidligere president Donald J. Trump og Trump-kampanjen i forbindelse med Trumps mislykkede bestrebelser for å bli gjenvalgt i 2020». Domstolen skrev også at Guilianis adferd var en «direkte trussel mot almene interesser som betinger en midlertidig suspensjon fra advokatyrket [...]»
Den 7. juli 2021 mistet Guiliani av samme grunn retten til å drive som advokat i Washington DC.
Nye forsøk på å holde liv i «den store løgnen»
Dette skjedde omtrent samtidig med nye forsøk på å holde liv i det som omtales som «den store løgnen» – de udokumenterbare påstandene om at Trump vant valget, og tapte på grunn av valgfusk. I Maricopa County i Arizona fremmet republikanere nye påstander om valgfusk. I en tale den 26. juli fremmet Trump en konspirasjonsteori fra sine allierte som går ut på at nettverksrutere hadde blitt brukt for å omdanne Trump-stemmer til Biden-stemmer. Dette er en del av en større konspirasjonsteori om at italienske satelitter ble brukt til å endre valgresultatet. Dette skal angivelig ha skjedd ved å koble stemmemaskinene til internett. Kostnadene ved å erstatte fylkets nettverksrutere er estimert til $ 6 millioner, og vil «forstyrre driften av fylkeskommunen alvorlig fordi andre etater enn fylkets kontor- og valgavdeling bruker dem», ifølge Maricopa County Board of Supervisors. Arizona Republic skrev også at dette var et brudd på delstatens sikkerhetsrutiner: «Å gi tilgang til en e-post operatørs – eller nettverksruters – informasjon, vil gjøre det lettere for en ondsinnet aktør å få tilgang til en persons e-post eller på en målrettet måte utnytte informasjonen inne i nettverket».
«Revisjonen» i Maricopa County ble igangsatt av den republikanske presidenten i Arizonas senat, Karen Fann (f. 1954). En e-post fra 2. desember 2020 viser at Fann snakket med advokat Guiliani minst seks ganger, og hadde et to timers langt møte med Guiliani og Trumps øvrige advokater. I en e-post fra 30. november ba hun innstendig Trumps advokater om å rette et søksmål mot valgresultatet. En annen e-post fra desember viser at hun hadde en personlig telefonsamtale med Trump, hvor han takket henne for å presse frem anklager om «valgsvindel».
En rapport fra «revisjonen», som ble publisert 24. september 2021, konkluderte med at det ikke fantes bevis på påstandene om valgjuks.
Trump gjentok også påstandene om valgfusk i Ohio den 24. juni 2021. I Ohio startet Trump en «hevnturné» mot republikanere som trosset ham under valget; i Lorain County gikk han til angrep på den republikanske representanten Anthony Gonzalez (f. 1984). I januar 2021 hadde Gonzalez stemt for å stille ham for riksrett.
I Michigan uttalte en senatskomité den 23. juni at det ikke fantes «noen bevis på utbredt eller systematisk svindel» i delstatens valg. Rapporten kom med en kraftig fordømmelse av Trump sine påstander om valgfusk: «Våre klare funn er at innbyggerne skal være sikre på at resultatene representerer det sanne resultatet av stemmesedlene som er avgitt i Michigan», og videre: «komitéen anbefaler sterkt at borgere bruker et kritisk øye og øre overfor de som beviselig har presset frem falske teorier for sin egen vinning.» I Fulton County i Georgia avviste en dommer den 24. juni 2021 et søksmål som krevde omtelling av nesten 150.000 stemmesedler.
Ny riksrettssak mot Trump
Det 25. grunnlovstillegg ble vedtatt av Kongressen den 6. juli 1965, og ble ratifisert den 10. februar 1967. Seksjon 3 sier at visepresidenten kan overta som fungerende president når presidenten «ikke er i stand til å utøve fullmaktene og pliktene i sitt embete». Seksjon 4 utdyper visepresidentens rolle i et slikt tilfelle. Dette grunnlovstillegget ble vedtatt som følge av at president Dwight D. Eisenhower (1890–1969) fikk et hjerteinfarkt den 24. september 1955. Infarktet medførte et seks ukers langt sykehusopphold, og visepresident Richard Nixon (1913–1994) var fungerende president i denne perioden. Neste dag, den 13. januar 2021, vedtok representantenes hus en resolusjon om å stille Donald Trump for riksrett. «Donald John Trump engasjerte seg i høye forbrytelser og forseelser ved å vigle opp til vold mot regjeringen i de Forente stater» het det. Resolusjonen nevner videre hans feilaktige anklager om valgfusk i månedene som førte fram til opptøyene — som han repeterte den 6. januar før stormingen av Kongressen. Den nevner også telefonkonferansen med Secretary of state i Georgia Brad Raffensperger (f. 1955) den 2. januar hvor Trump prøvde å presse ham til å «finne stemmer» for å velte valgresultatet der. Tiltalen sier også at Trump i sin tale til opprørerne den 6. januar «med vilje kom med utsagn som, i denne sammenhengen, oppmuntret — og med forutsigbarhet resulterte i — de lovløse handlinger i Kongressen, slik som: 'hvis dere ikke kjemper som helvete vil dere ikke lenger ha noe land.'»
Resolusjonen ble vedtatt med 232 mot 197 stemmer (4 stemte blankt). 220 demokrater og 10 republikanere stemte for. De som stemte mot (og blankt) var republikanere. Under avstemningen var Nancy Pelosi ikledt en svart drapert kjole; den samme type klær som hun bar under forrige riksrettssak mot Trump. Samtidig ble kongressbygningen beskyttet av flere hundre soldater fra nasjonalgarden. De var en del av en styrke på 20 000 soldater som beskyttet hovedstaden frem til presidentinnsettelsen.
6. januar-komitéen
Den 15. februar fremmet speaker i Representantenes hus, Nancy Pelosi, et forslag om å nedsette en kommisjon som skulle etterforske stormingen av Kongressen 6. januar. 6. januar-kommisjonen som den ble kalt, skulle ha en lignende rolle som kommisjonen som etterforsket terrorangrepet 11. september 2001. Kommisjonen ville ha bestått av like mange demokrater som republikanere. Lovforslaget ble vedtatt av Representantenes hus den 19. mai, med stemmene fra demokratene og 35 republikanere.
Opprettelsen av komitéen falt noenlunde sammen med de åpne høringene den 27. juli 2021.
De glade 20-årene
De glade 20-årene er en betegnelse som i blant brukes for å beskrive 1920-årene i Vesten; epoken kjennetegnes av et voldsomt økonomisk oppsving etter 1. verdenskrig, kombinert med nye trender innen både musikk (jazz) og dans (charleston), hårmoter (bobfrisyre r) og klesmoter (skjørtekanten krøp opp mot knærne, og kvinnesilhuetten skulle være rett med flate former; Coco Chanel var en motedesigner som fikk sitt gjennombrudd i denne perioden). Innen arkitektur og design var art deco det nye stiluttrykket.
De glade 20-årene fikk en brå slutt med børskrakket i 1929, som resulterte i den store depresjonen i 1930-årene.
Spisskyborgen
Spisskyborgen, eller Spišský hrad (tysk: Zipser Burg ungarsk: Szepesi vár eller Szepesvár), er en borg i Slovakia som finnes øst for Spišské Podhradie i landskapet Spiš nordøst i landet. Borgens ytre murer dekker et område på 41,426 m².
Ruinene troner på en høyde 634 moh på en høyslette omkranset av fjell. Nærmeste by er Spišská Nová Ves.
Borgen ble sammen med kulturelle minnesmerker i Spišské Podhradie, Spišská, Kapitula og Žehra i 1993 oppført på UNESCOs liste over verdens kulturarv. Verdensarvlisten ble i 2009 utvidet med byen Levoča.
Historie
Spisskyborgen ble bygget på 1100-tallet på stedet for et eldre slott. Det var et politisk, administrativt, økonomisk og kulturelt senter for Spis-provinsen, tilhørende de daværende ungarske herskere. Inntil 1464 ble borgen eiet av Ungarn, deretter og inntil 1528 av Zápolya-familien, videre mellom 1531 og 1635 av Thurzofamilien, av Csákyfamilien mellom 1638 og 1945 og fra 1945 av den slovakiske stat.
Luke, Patient Provider
Handling
En doktor blir tvunget, på grunn av mangel på pasienter, til å si opp den vakre sykepleieren sin.
Kent André Dahl
Kent André Dahl (født 11. februar 1980) er en norsk tidligere ishockeyspiller som i sin karriere spilte for Trondheim Ishockeyklubb, Lillehammer IK, Gjøvik Hockey, Bergen IK, Astor Ishockeyklubb og Nidaros Hockey. I tillegg har han deltatt på Norges juniorlandslag.
I november 1999 testet Kent Andrè Dahl positivt på forbudte preparater Stanozolo, og ble den første norske ishockeyspilleren som er tatt i doping. Han ble utestengt fra TIK.
Carla Gugino
Carla Gugino (født 29. august 1971) er en amerikansk skuespiller, kjent for rollen som «Ingrid Cortez» i Spy Kids-filmene, samt hovedrollen i TV-serien Karen Sisco.
Cugino har opptrådt i flere filmer, inkludert Snake Eyes (1998), Judas Kiss (1998), de tre filmene om Spy Kids, Son in Law, og sist en lesbisk tilsynsfører i filmen Sin City. Hun har også opptrådt i flere TV-serier, som ALF, Doogie Howser, M.D., Saved by the Bell, Who's the Boss? og The Wonder Years, samt at hun opptrådte i Bon Jovis musikkvideo til sangen «Always» i 1994.
Gugino hadde i tillegg rollen som «Ashley Schaeffer» i TV-serien Spin City.
Tysklands U23-herrelandslag i fotball
Tysklands U23-herrelandslag i fotball er det tyske fotballandslaget for menn under 23 år. De konkurrerer for Tyskland under internasjonale konkurranser som sommer-OL og andre U-23 landslagsturneringer.
Kunståret 1791
Kunståret 1791 er en oversikt over hendelser, fødte og avdøde kunstnerpersonligheter i 1791.
Nikša Dobud
Nikša Dobud (født 5. august 1985) er en kroatisk vannpolospiller. Han representerte landet sitt under Sommer-OL 2012 i London, der han tok gull med det kroatiske landslaget.
Toralf Engan
Toralf Engan (født 1. oktober 1936 i Meldal) er en norsk tidligere skihopper og hopptrener. Han vokste opp på Hølonda og var medlem av idrettslaget Leik mens han var aktiv idrettsutøver. I første halvdel av 1960-årene var han i verdenseliten.
I 1962/1963 vant han den tysk-østerrikske hoppuka sammenlagt, med tre rennseire.
VM i slalåm-padling 2005
VM i slalåm-padling 2005 (verdensmesterskapet i slalåm-padling) ble arrangert i Penrith i Australia i 2005.
Luke, Rank Impersonator
Luke, Rank Impersonator er en amerikansk stumfilm fra 1916.
Luke, the Candy Cut-Up
Luke, the Candy Cut-Up er en amerikansk stumfilm fra 1916 regissert av Hal Roach.
Kongsgård
En kongsgård er en storgård som har tilhørt kongemakten, og ble brukt som kongelig residens i vikingtiden. Den nye styreformen til Harald Hårfagre var basert på store gårder langs kysten, til underhold for konge og hird. I fjordområdene innenfor knyttet kongen til seg lokale stormenn med delegert kongelig myndighet og militær makt. Systemet ble gradvis endret da kongen fikk fastere foranking i byene og med framveksten av statssamfunnet på 11-1200-tallet.
Harald Hårfagres kongsgårder
Ifølge Snorre Sturlasons Heimskringla utnevnte Harald en jarl i hvert av fylkene han erobret eller hadde arvet. Hver jarl skulle ha under seg fire herser eller flere. Hver herse skulle ha en kongsgård verdsatt til 20 mark landskyld. Med de 26 fylkene som er nevnt skulle det totale antallet kongsgårder dermed overstige hundre.
Kongen selv vekslet på hvor han bodde. Kildene gir motstridende opplysninger med hensyn til hvor Harald bodde. Årsaken kan være at kunnskapen var gått tapt fram til de første sagaene ble nedskrevet 300 år etter at Harald levde.
Fagerskinna forteller at hans hovedgard var Gaular, da han var konge i Sogn.
Verken Theodoricus monachus Ågrip eller Fagerskinna fortalte hvor Harald bodde da han var konge over et større område.
Haraldskvadet forteller at Harald oppholdt seg på Utstein, sannsynligvis ved dagens Utstein kloster på Mosterøy. Teksten er knyttet til slaget i Hafrsfjord, og lyder: «østmenns herre som holder til på Utstein».
Det kan være at han en tid bodde på Gaular, og senere på Utstein, men det er svært usikkert.
Olav Tryggvasons kongsgård
Olav Tryggvason fikk seg bygd en kongsgård i Nidaros, videreført av etterfølgeren Olav den hellige og etterkommerne hans.
Andre norske kongsgårder
''Listen nedenfor presenterer kongsgårder i Norge som fremdeles er i drift eller bebodd:
Lehman Brothers
Lehman Brothers Holdings Inc. var en ledende amerikansk investeringsbank med hovedkontor i New York. Selskapet hadde før 15. september 2008 26 200 ansatte og samlede aktiva på over 691 milliarder dollar. Konsernet ble grunnlagt i Alabama i 1850 av brødrene Henry, Emanuel og Mayer Lehman, som var immigranter fra Tyskland.
Som en følge av subprime-krisen fikk konsernet alvorlige økonomiske problemer og den 10. september 2008 rapporterte banken et tap på 3,9 milliarder dollar (22 milliarder norske kroner). 11. september 2008 falt aksjeverdien med 40 prosent. Per 15. september 2008 er bankens verdi sunket med 73 prosent.
Eligmodermini
Eligmodermini er en gruppe av biller som tilhører den artsrike underfamilien Cerambycinae i familien trebukker (Cerambycidae).
Lehman Brothers
Lehman-konkursen
15. september 2008 meddelte konsernet at det vil begjære oppbud i henhold til kapittel 11 i USAs konkurslov for å omstrukturere selskapet. Holdingselskapet forsøker å få solgt noen av sine underselskaper. Banken har søkt om å få utbetalt lønninger til selskapets ansatte gjennom amerikanske konkursregler, det såkalte Chapter 11.
Ifølge konkursbegjæringen har banken en samlet gjeld på 613 milliarder dollar fordelt på mer enn 100.000 kreditorer. Eiendelene har en bokført verdi på 639 milliarder dollar.
Eligmodermini
Utseende
Middelsstore til nokså store, slanke trebukker. Antennene er omtrent så lange som kroppen. Pronotum er tydelig smalere enn dekkvingene, som er lange og parallellsidige med markerte "skuldre". På farge er de brunlige eller mørke.
Lehman Brothers
Lehman-konkursen
Verdien av selskapets aksjer falt 93 prosent da New York-børsen åpnet 15. september 2008. Etter konkursbegjæringen er derfor aksjer i Lehman Brothers bortimot verdiløse.
Utbetalingen til kreditorene vil avhenge av hvor mye Lehman Brothers' eiendeler virkelig er verdt.
Toppsjefen i Lehman Brothers fikk i 2007 en bonus tilsvarende 126,5 millioner kroner.
Konkursen skyldes at banken ikke klarte å skaffe seg nye lån, fordi markedet mistet tilliten til den.
Eligmodermini
Levevis
Larvene lever i død ved, mest av løvtrær.
Utbredelse
Gruppen er utbredt fra Panama i nord til Brasil i sør, de fleste artene er beskrevet fra Venezuela.
Lehman Brothers
Norske tap
Her er det staten som risikerer størst tap, gjennom oljefondet og Norges Banks valutareserver.
Statens pensjonsfond hadde ved årsskiftet 2007/2008 investert i aksjer i Lehman Brothers for 515 millioner kroner.
Oljefondet og statens valutareserver eide ved årsskiftet 2007/2008 obligasjoner i Lehman Brothers for 4,7 milliarder kroner.
I tillegg hadde oljefondet 270 millioner i valuta plassert hos Lehman.
Oljefondet og valutareservene eide andre Lehman-obligasjoner for nesten 1,8 milliarder kroner. Det er uklart om disse vil bli rammet av konkursen.
Informasjonsdirektør Siv Meisingset i Norges Bank kan ikke si om obligasjonene er 100 prosent sikret.
Storebrand Livsforsikring bokførte et tap 15. september 2008 på 72 millioner kroner som følge av konkursen.
Romanias U23-herrelandslag i fotball
De er kvalifisert til Sommer-OL 2020.
Svømming under Middelhavslekene 1987
Svømming under Middelhavslekene 1987. Svømming var en av flere sporter i de tiende middelhavslekene som ble arrangert i Latakia i Syria i perioden 11. til 25. september 1987. Det var tiende gangen som svømming var med på programmet for Middelhavslekene. Det ble konkurrert i 29 øvelser, 15 for menn og 14 for kvinner. Italia ble beste nasjon med 24 gullmedaljer foran Frankrike med tre.
Numedalsrally
Numedalsrally er et vinterrally og et av de største rallyene i Norge. Det arrangeres siste helg i februar, med base i Rødberg i Nore og Uvdal kommune, øverst i Numedal.
Løpsledelsen for Numedalsrally måtte avlyse i 2012, grunnet mildvær de siste dagene før løpet.
Arrangør for Numedalsrally er NMK Nore og Uvdal
Brodee Mate
Brodee Mate (født 14. april 1998) er en australsk friidrettsutøver som hovedsakelig konkurrerer i sprintløp og hekkeløp. Hennes fremste internasjonale meritt er sølv på 400 meter hekk under Oseaniamesterskapet i friidrett 2022.
Idrettskarriere
Mate ble nummer tre på 2000 meter hekk og nummer seks på 400 meter hekk under det australske U18-mesterskapet i friidrett 2015. I 2016 ble hun nummer fire på 400 meter hekk og nummer åtte på 400 meter under det australske U20-mesterskapet. Hun fikk bronse på 400 meter under det australske mesterskapet i friidrett i 2021, og hun fikk sølv på 4 x 400 meter stafett. Året etter fikk hun sølv på 400 meter hekk under det australske mesterskapet. Hun deltok også i Oseaniamesterskapet i friidrett 2022, der hun fikk sølv på 400 meter hekk, bak sin landsvenninne Sarah Carli, og hun deltok også på Australias B-lag som fikk bronse på 4 x 400 meter stafett.
Otto Bastiansen
Otto Christian Astrup Bastiansen (født 5. september 1918 i Balsfjord, død 2. oktober 1995) var en norsk professor i kjemi.
Han ble cand.real. ved UiO i 1943 og dr.philos. i 1949. Han var i Odd Hassels forskergruppe ved Kjemisk institutt (UiO) fra 1945 før han i 1955 etterfulgte Christen Finbak som professor i teoretisk kjemi ved Norges tekniske høgskole i Trondheim. Dette ble overtatt av Tormod Førland da Bastiansen i 1962 meldte overgang til Universitetet i Oslo som professor i teoretisk kjemi. To år senere overtok han professoratet i fysikalsk kjemi etter Odd Hassel som mottok Nobelprisen i kjemi i 1969. Bastiansen var prorektor 1970-1972 og rektor ved Universitetet i Oslo 1973-1976.
Han var av slekten Astrup, blant annet var hans onkel maleren Nikolai Astrup. Han var bror av Peter Bastiansen.
Olof Rudbeck d.e.
Olof Rudbeck den eldre (også skrevet Olaus Rudbeck, født januar 1630 i Västerås, død 17. september 1702) var en svensk naturforsker, historiker; professor i Uppsala, og sønn av biskopen i Västerås, Johannes Rudbeckius (d.e.) og hans andra hustru Magdalena Hising. Han var far til Olof Rudbeck d.y., og svensk naturforsker og språkforsker, professor i medisin ved Uppsala universitet.
Olof Rudbeck ga Sverige et verdensnavn i anatomi. Allerede som 20-åring oppdaget han de fine kar som inneholder lymfer og som senere benevnes som lymfesystemet, dette blir ansett som den første betydelig vitenskapelige oppdagelsen i Sverige. Han anla også en botanisk hage ved Svartbäcken i Uppsala, ga ut en katalog over dens vekster, og fikk studentene til gå ut fra lesekamrene og ut i naturen. Han var således en forgjenger til Carl von Linné.
Hans navn har derimot mest blitt knyttet til hans forherlige og overdrevet fantasifulle skildring av Sveriges påståtte storhet i verket Atlantica (Atland eller Manheim, 1677) som hevdet at Sverige var gudenes bolig og opprinnelsen til alle store folkeslag i verden. Rudbeck var en av de fremste forkjempere for denne historierevisjonismen, som kalles for götisisme, og han var den som drev denne fiksjonen lengst. Han utførte også endringer og forfalskninger i den berømte Codex argenteus, den såkalte Sølvbibelen. Gjennom å endre originalteksten framsto den plutselig som at Jesus hadde besøkt tempelet i Uppsala. Hensikten var å gjøre Uppsala til den vestlige sivilisasjons vugge.
Oppdageren av lymfesystemet
Olof Rudbeck gikk på Västerås by skole og gymnasium før han i 1648 ble student i Uppsala. Der valgte han medisin som sitt hovedemne og fulgte forelesningene til Frank og Stenius. Han forsket selv på de finere detaljer i kroppens strukturer og oppdaget blant annet lymfesystemet, et viktig framskritt for fysiologien. Han kalt lymfekarene for vasa serosa. Det er mulig at han tidligere hadde lest Gasparo Asellius’ skrift om samme emne, De Lactibus, 1627.
Ryktet om oppdagelsen spredde seg til hoffet, og ved dronning Kristinas besøk i Uppsala i april 1652 utførte Rudbeck en disseksjon hvor han demonstrerte lymfekarene for dronningen og flere av rikets fornemste menn. Straks etterpå besøkte han henne i Stockholm, hvor han ga henne to plansjer som han hadde tegnet og som demonstrerte lymfekarene.
Den 22. mai 1652 disputerte han med avhandlingen De circulatione sanguinis, der han på grunnlag av egne eksperimenter utviklede det harveyske teorien (som til da var ukjent i Sverige) om blodomløpet. Ved begynnelsen av sommeren 1653 utga han Nova exercitatio anatomica exhibens ductus hepaticos aquosos et väsa glandulorum serosa, hvor han publiserte sine disseksjoner av mer enn 400 dyrekropper for å avdekke lymfesystemet.
Han ønsket å fortsette sine studier i Nederlandene, og dronningen skjenket ham 800 riksdaler, med krav om at han ble professor ved hjemkomsten, og greve Axel Oxenstierna ga ham 200 riksdaler. I juni 1653 foretok han reisen og besøkte da hovedsakelig Leiden, hvor han hørte på Hoorne og Hemsterhuis.
Under utenlandsbesøket forsvarte han sin oppdagelse mot dansken Thomas Bartholin, som hevdet å ha kommet med oppdagelsen før ham. Denne striden, hvor Rudbeck deltok med to skrifter, pågikk lenge, men ble til slutt løst til Rudbecks fordel. For andre tidligere oppdagere av lymfesystemet, se Gasparo Aselli og Jean Pecquet.