cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Bøylepingvin
Atferd
Bøylepingviner er sosiale fugler som hekker i kolonier, men koloniene er mye mindre enn det som er normalt for andre arter i denne slekten. De største koloniene teller omkring 6 000 par. Fuglene vender som regel tilbake til de samme hekkeområdene hvert år, men på grunn av guanoen bygges ikke reirene på den samme plassen. Det er også observert at en tilbakevendende koloni plutselig kan flytte til et nytt område, som kan ligge flere kilometer unna, men årsaken er ikke kjent.
Arten Bygger reir av steiner, kvister, gress og fjær, og krangler ofte om de «beste» steinene når de bygger. Store steiner gir nemlig hannen status hos hunnen. Hunnen legger to egg sent i oktober, som hvert veier cirka 500 gram. Eggene kan legges med opptil fire dages mellomrom, men de klekker innenfor 24 timer. Foreldrene bytter på rugingen av eggene i cirka 34–36 dager, da ungene klekkes. Ungene blir værende i redene i ytterligere 30 dager. Når de er omking 80-100 dager gamle, er de klare for å legge ut på sjøen.
Annet
I Norge kan man oppleve bøylepingviner i Akvariet i Bergen.
Alveugle
Alveugle (Micrathene whitneyi) er en liten ugle, den eneste i slekten Micrathene.
Beskrivelse
Alveugle er den minste av uglene. Den er på størrelse med en spurv, og måler cirka 13–14 cm og veier omkring 36–48 g, avhengig av kjønn.
Den er gråbrun med hvite flekker på skuldrene og et hvitt bånd ved vristen. Den har ikke øredusker, øynene er gule, den har svært kort hale og lange vinger. Når den sitter når de foldede vingene nesten ned til halespissen. De har relativt lange ben og kan se «hjulbent» ut.
Habitat og utbredelse
M. w. whitneyi hekker i sørøstlige California, sørlige Arizona, vestlige Texas og nordlige Mexico. Fra September trekker de sørover for å overvintre i sentrale og sørlige Mexico. Den trekker nordover igjen i siste halvdel av april eller først i mai.
Levevis
Alveugler lever hovedsakelig av insekter, og befinner seg derfor gjerne i omgivelser hvor det er mange slike. Den jakter gjerne i agave- og ocotillo-planter, der møll og andre insekter ofte sover i blomstene. Alveugle kan også spise skorpioner, og er i stand til å fjerne giftbrodden deres. De sees ofte når de jakter på flyvende insekter i kveldsskumringen. Flukten kan minne om enkelte fluesnappere.
I begynnelsen av hekketiden kan de høres ved solnedgang til mørkets frembrudd når de kaller på hverandre. Lyden er et høyt vrinsk eller kakling. Hannen og hunnen piler rundt i trærne og kaller på hverandre.
De legger reiret i nordvendte forlatte hakkespetthull i kaktus eller trær, hvor hunnen legger 3 runde, hvite egg. Hun ruger dem i om lag 3 uker før ungene klekkes, vanligvis i slutten av juni eller begynnelsen av juli. Ungene er flyvedyktige etter ca. 1 mnd, og klarer seg selv fra slutten av juli.
Kavadh II av Persia
Kavadh II Sheroe, oppr. navn Šērōye, født 590, død 628, var konge av Persia fra 25. februar til 6. september 628. Han var sønn av Khosrau II og ble plassert på tronen i opposisjon til sin far, etter at den østromerske keiser Heraklius hadde hatt stor militær framgang mot perserne. Kavadh II drepte sin far og sine sytten brødre og innledet forhandlinger med Heraklius, men døde etter et styre på noen få måneder.
Oppmerksomhet
Mennesker har et problem; hva er optimal bruk av begrensede informasjonsprosseseringsressurser? Mennesket kan for eksempel kun visuelt fokusere på ett sted av gangen, og kan heller ikke prosessere all informasjonen fra alle sansene samtidig. Studiet av oppmerksomhet er studiet av hvordan mennesket løser dette problemet. Ofte studerer man hvordan mennesker velger ut noe informasjon fremfor annen informasjon (selektiv oppmerksomhet), eller er oppmerksomme på flere ting samtidig (delt oppmerksomhet). Oppmerksomhet kan rettes mot alle inntrykk vi mottar fra den eksterne verden, og kan også fordeles til to eller flere sansemodaliteter (kryss-modal oppmerksomhet).
Visuelt søk involverer å finne et målstimuli blant andre stimuli. Dette krever at mekanismer for selektiv oppmerksomhet har en viss informasjon om hvilke stimuli som finnes. Visuelt søk gir en indikasjon på hvor mye prosessering som forekommer før vi velger noen stimuli for videre prosessering. Vi kan noen ganger enkelt kan finne målstimuli blant andre stimuli, for eksempel en løvetann blant kløverblader, mens vi kan ha problemer med å finne en firkløver blant mange trekløver.
Studiet av oppmerksomhet er ikke studiet av informasjonsprosesseringsressursene i seg selv, en fokuserer på hvor mye kapasitet ressurser som arbeidsminne og persepsjon har, og hvordan applikasjon av disse ressursene foregår. Hvis en i studiet av persepsjon og arbeidshukommelse studerer hvordan visse kognitive verktøy fungerer, studerer en i oppmerksomhet hvor mye disse verktøyene kan gjøre, hva de kan gjøre samtidig, og hvordan en velger hva en skal anvende verktøyene på.
Oppmerksomhet: ikke én unik mekanisme
William James fremsatte et skille mellom aktiv og passiv oppmerksomhet. Aktiv oppmerksomhet hevdet han var målrettet og tidkrevende, mens passiv oppmerksomhet er raskere. Disse begrepene vil tilsvare det man i dag kaller kontrollert/fokusert og automatisk prosessering.
Kontrollert prosessering
Kontrollert prosessering kan beskrives som bevisst bruk av oppmerksomhet og innsats. Andre aktiviteter involverer mer automatisk (ubevisst) prosessering som ikke krever oppmerksomhet, og dermed er mindre kapasitets- og tidkrevende. Andre mener at det skjer en mer gradvis overgang mellom kontrollert og automatisk prosessering, og at oppmerksomhet til en viss grad er involvert i begge. Et eksempel på skillet mellom kontrollert og automatisk prosessering, kan være når man lærer seg å kjøre bil. Til å begynne med rettes store deler av oppmerksomhetskapasiteten mot det å styre, gire, plassere seg riktig i veien og så videre. Etter hvert gjør man dette i økende grad automatisk. Da frigjøres kapasitet, slik at man kan rette oppmerksomheten mot trafikkbildet (møtende biler, fotgjengere, vikeplikt og så videre). Det å manøvrere bilen har da gått fra å være kontrollert, til å bli automatisk prosessert.
I eksperimentelle undersøkelser blir kontrollert prosessering ofte undersøkt ved å studere skillet mellom fokusert og delt oppmerksomhet. I studier som undersøker fokusert oppmerksomhet vil typisk flere stimuli presenteres for forsøkspersonen, hvor man da blir bedt om å fokusere på èn av disse. Studier av fokusert oppmerksomhet indikerer at mennesker har en god evne til å selektere ut visse former for informasjon og ignorere andre. Delt oppmerksomhet er evnen til å fokusere på og utføre mer enn en aktivitet på samme tid. En måte å studere dette på, er ved å presentere forsøkspersonen med flere stimuli, hvor forsøkspersonen blir bedt om å fokusere på alle samtidig. Man antar da at man kan si noe om begrensninger ved prosesseringskapasiteten.
Skjult og utilslørt oppmerksomhetsregulering
Utilslørt oppmerksomhetsregulering forekommer når vi regulererer sanseorganer for å kunne regulere hva som prosesseres. Eksempler inkluderer å rette blikket mot noe som rører seg i sidesynet, eller å snu hodet og se på noen som snakker til en.
Skjult oppmerksomhetsregulering er oppmerksomhetsregulering som ikke involverer regulering av sanseorganer, men regulering av indre mentale prosesser. Hermann Von Hemholtz viste at når bokstaver ble presentert i korte intervaller til ulike deler av synsfeltet, så fikk man med seg de som var presentert der hvor man rettet oppmerksomheten. Hemholtz holdt øynenes orientering konstant, slik at denne effekten måtte skyldes skjult oppmerksomhetsregulering.
Eksogen og endogen oppmerksomhetsregulering
Å vite hvilken informasjon man skal prossesere krever i seg selv informasjonsprossesering. En skiller mellom eksogene prosesser, som regulerer oppmerksomhet ved egenskaper av ytre stimuli, og endogene prosesser som regulerer oppmerksomhet med høyereordens informasjon, som ens mål og ønsker. Dette skillet har blant annet grunnlag i aktivering av ikke-overlappende nevrale strukturer ved utførelse av oppgaver som krever henholdsvis stimulusdrevet eller måldrevet oppmerksomhetsregulering.
Den Katolsk-Apostoliske Kirke (København)
Den Katolsk-Apostoliske Kirke på hjørnet av Gyldenløvesgade (da kirken ble bygget Ladegårdsvejen) og Nørre Søgade i København, tilhører den Katolsk-Apostoliske menighet.
Oppmerksomhet
Eksogen og endogen oppmerksomhetsregulering
I henhold til Michael Posner kan de endogene prosessene regulere de eksogene prosessene ; høyereordens mål og oppgaver kan regulere eksogene prosesser slik at de velger ut målrelevante eksterne stimuli. Det ble lenge trodd at det eksogene systemet ble styrt av fremtredende stimuli. Imidlertid er sannheten noe mer kompleks; det har blitt vist at stimuli som er relevante for oppgaven fanger oppmerksomheten og distraherer mer enn fremtredende stimuli. Selv om oppmerksomhet reguleres av sensoriske karakteristikker av stimuli, er oppgaver og mål til en viss grad bestemmende for hvilke sensoriske karakteristikker av stimuli det er som fanger oppmerksomheten.
Roing under Sommer-OL 1952
Roing var med på det olympiske programmet for ellevte gang under OL 1952 i Helsingfors. Det ble konkurrert i sju roøvelser, alle for menn. Konkurransene ble gjennomført mellom 20. og 23. juli og USA ble beste nasjon med to gullmedaljer.
Den Katolsk-Apostoliske Kirke (København)
Den 14. desember 1869 ble grunnen til den nåværende bygningen kjøpt for 7 285 rigsbanksdaler, og grunnstenen ble nedlagt den 12. oktober 1870. Kirken sto ferdig i juli 1871 og ble innviet 1. august samme år. Den er tegnet av John Belcher & Son, London, og byggingen kostet ca. 17 000 rigsbankdaler. Ansvarlig for arbeidet var arkitekten Emanuel Christel Fleischer som selv var en del av det innadrettede trossamfunnet som stammet fra England.
Oppmerksomhet
Teorier om oppmerksomhetsseleksjon
Ulike oppmerksomhetsteorier varierer i hovedsak ut fra når de antar at seleksjonsprosessen inntreffer. En antakelse er at i det fokus rettes mot spesifikke stimuli, er det øyeblikket hvor oppmerksomhet igangsettes.
Den Katolsk-Apostoliske Kirke (København)
Bygningen
Kirken er bygget av mursten på en granittsokkel, i engelsk, nygotisk stil. Den består av et langskip og et smalere kor (i alt 116 fot langt) samt et høyt skifertekket tak med et lite tårn med spir ved gavlfasaden ut mot Gyldenløvesgade. I tårnet finnes en portnerbolig.
Foran fasaden er en liten forhall plassert, mens den innvendig har en spissbuet tønnehvelving. En gammel granittdøpefont stammer fra Torup kirke. Over inngangen er et orgelpulpitur, med et orgel fra 1921 fra Marcussen & Søn, Aabenraa. Det er pneumatisk og har 22 stemmer etter utvidelse i 1931.
Amborneset
Amborneset er et sted i Leksvik kommune, i bygda Seter langs fylkesvei 755 mellom Leksvik sentrum og Vanvikan. Neset regnes som grunnlaget for Leksviks kommunevåpen, en odde som stikker ut i havet. Her finnes en ruin av en bygdeborg.
Den Katolsk-Apostoliske Kirke (København)
Bygningen
Opprinnelig var kirkebygningen gul med røde bånd, men under en oppussing i 1894, ble den helt rød. Etter 20 år, ble den tilbakeført til originalfarvene. Ved senere nymalinger er den blitt helt gul.
Oppmerksomhet
Treismans trekkintegreringsteori
(Eng. «Feature integration theory») I henhold til Treismans trekkintegreringsteori kan seleksjon forekomme på ulike nivåer av visuell prosessering. Visuell prosessering foregår grovt sett i en sekvens hvor en basal analyse av perseptuelle trekk skjer først, etterfulgt integrering av disse trekkene for ulike perseptuelle objekter. Ifølge Treismans opprinnelige teori kan vi prosessere de basale perseptuelle egenskapene av flere stimuli samtidig (parallelt), mens mer kompleks integrering er seriell. Seleksjon kan forekomme på ulike stadier av prosessering, men går raskere dersom den kan gjøres på grunnlag av basale trekk, som for eksempel å være av en gul heller enn grønn farge. Søk som krever flere basale sensoriske trekk går tregere, da en på serielt vis må undersøke om ulike objekter har de enkelte karakteristikkene som utgjør det komplekse trekket.
Delt oppmerksomhet
Forskning på delt oppmerksomhet involverer ofte å studere prestasjon på to oppgaver når de utføres henholdsvis samtidig og hver for seg. Dersom oppgavene går like raskt sammen som hver for seg, slutter man at oppgavene ikke benytter seg av de samme oppmerksomhetsressursene. Hvis oppgavene går tregere når de gjøres samtidig har det vært vanlig å slutte at oppgavene deler visse informasjonsprosseseringsressurser. Noen problemer finnes imidlertid med en slik slutning: Det kan finnes andre faktorer som senker prestasjonen på to samtidige oppgaver. Koordinering av oppgaver introduseres som en ny oppgave når vi skal gjøre to ting samtidig. I tillegg kan det hende at en ikke har nok energi til å yte maksimalt på to samtidige prosesser, selv om disse bruker forskjellige informasjonsprosesseringsressurser. For to oppgaver som forstyrrer hverandre mer enn to andre oppgaver som er relativt like i energikrav kan en med rimelighet slutte at de to oppgavene som forstyrrer hverandre mer i større grad benytter seg av de samme informasjonsprosesseringsressursene.
Den Katolsk-Apostoliske Kirke (København)
Bygningen
I 1924 ble det innlagt sentralvarme med koksfyring som i 1943 ble endret til fjernvarme.
Oppmerksomhet
Delt oppmerksomhet
Ved multitasking blir to eller flere oppgaver utføret samtidig. Vanligvis blir da utførelsen av den ene eller begge oppgavene dårligere enn dersom oppgavene utføres separat. Årsaken til dette er omdiskutert. Ett perspektiv, det såkalte ”simple approach”, hevder at oppmerksomhet er en sentral kapasitet med begrensede ressurser som kan brukes fleksibelt. Prestasjonen når to oppgaver utføres simultant, vil da være avhengig av hvor mye ressurser oppgavene krever samlet sett (”Central capacity theory”). En annen forklaring er at oppmerksomhet styres av flere, uavhengige prosesseringsmekanismer. Oppgaver som ligner hverandre vil konkurrere om de samme ressursene. Dermed vil oppgaver som ligner hverandre og som utføres samtidig føre til en dårligere prestasjon, enn dersom oppgavene som utføre samtidig er ulike. For eksempel vil oppgaver som involverer å respondere på stimuli i samme sansemodalitet (feks. auditiv-auditiv eller visuell-visuell) forstyrre hverandre mer enn oppgaver der stimuli tilhører forskjellige modaliteter (feks. auditiv-visuell). Hvordan man skal respondere på deteksjon av stimuli på slike oppgaver er også viktig - hvis man i begge deteksjonsoppgavene krever responser i samme modalitet blir prestasjonene dårligere. Oppgaver som er kjent å bruke mye av den eksekutive kapasiteten til arbeidsminnet - for eksempel å lage tilfeldige tall har blitt vist å forstyrre prestasjonen mer på andre, samtidig utførte oppgaver.
Amborneset
I 2015 åpnet Matematikkbølgen - Amborneset matematikkpark i lokalene etter tidligere Hindrem skole, bygget i 1956. Tidligere drev Svenska sport og dykambassaden virksomhet i gammelskolen. Utenfor Anborneset ligger Tauterryggen marine verneområde med attraktive kaldtvannskorallrev.
Madam Høiers Leiefolk
Novellen fremstiller en fattig arbeiderfamilie som losjerer hos madam Høier. Familien består av et ektepar og flere barn, de lever på et eksistensminimum og mannen er arbeidsløs og drikker. Historien skildrer hvordan de kastes ut fra leiligheten de leier hos madam Høier kort tid etter at konen har født tvillinger. Etter at de er kastet ut og oppholder seg på gaten, skriker barna av sult. Moren lar tvillingene få brennevin for at de skal roe seg og de dør i løpet av natten. Senere blir moren fengslet etter initiativ av madam Høier og får tre års straffearbeid.
Oppmerksomhet
Delt oppmerksomhet
”Oppmerksomhetsblindhet” (inattentional blindness) er fenomenet der en sensorisk stimulus ikke gir noen bevisst opplevelse. For eksempel ved at man tilsynelatende ser rett på et objekt, uten at man etterpå har noen opplevelse av å ha sett dette objektet. Dette demonstrerer en form for ”ufullstendig” prosessering.
Den Katolsk-Apostoliske Kirke (København)
Reparasjoner
Pga. beliggenheten tett på Søerne, var grunnen bløt og etter tidens skikk bygget man på et fundament av risknipper og ekebjelker, et såkalt slyngverk. Så lenge dette fundamentet holdes fuktig av grunnvannet fungerer det upåklagelig, men dessverre sank både grunnvannstanden og kirken. På 1960-tallet ble det derfor nødvendig å foreta en fullstendig understøpning av hele bygningen.
Oppmerksomhet
Evolusjon og oppmerksomhetsregulering
Evolusjonært sett har riktig bruk av informasjonsprosseseringsressurser vært meget viktig, for eksempel er det viktig å raskt flytte oppmerksomhet til stimulus som kan utgjøre en trussel mot ens overlevelse. I henhold til evolusjonspsykologien har mennesker tilpasninger som er selektert for å håndtere gjenkommende problemer i miljøet for tilpasning, som for eksempel å oppdage og unngå farlige dyr.
Madam Høiers Leiefolk
Novellen kom ut i bokform første gang i 1892 som en del av samlingen Forraadt utgitt av Det Schubotheske Forlag i København. I tillegg til «Madam Høiers Leiefolk» inneholdt boken «Karens Jul», «In Asiam profectus est» og Forraadt.
Oppmerksomhet
Evolusjon og oppmerksomhetsregulering
Stimuli assosiert med disse gjenkommende problemene er mindre fleksible med hensyn på oppgaver og mål; Høye lyder, smerte og edderkopper er eksempler på stimuli som fanger oppmerksomheten uavhengig av oppgave. I forskning av Öhman, Flykt og Esteves ble det vist at mennesker presentert bilder av slanger, edderkopper eller nøytrale stimuli på en bakgrunn av blomster og sopp fant faretruende stimuli raskere enn nøytrale stimuli. Videre ble det funnet at graden av frykt for henholdsvis slanger eller edderkopper sterkt forutsier hvor raskt man finner for disse faretruende bildene blant de andre bildene.
Den Katolsk-Apostoliske Kirke (København)
Reparasjoner
Det store rosettvinduet ut mot Gyldenløvesgade ble pga. forvitring tatt ut i årene 1984-85. Den opprinnelige innfatningen viste seg å være en del av det tidligst kjente sement-/betongarbeidet i Danmark, og den ble derfor undersøkt av Teknologisk Institut. Rosetten er siden satt inn igjen.
Oppmerksomhet
Evolusjon og oppmerksomhetsregulering
I forhold til Treismans teori om selektiv oppmerksomhet i visuelt søk er disse komplekse stimuliene unntak - evolusjonspsykologer postulerer evolverte spesialiserte nevrale strukturer hvis eneste oppgave er å undersøke om evolusjonært kjente faretruende stimuli forekommer, og å regulere blant annet oppmerksomhet deretter.
Den Katolsk-Apostoliske Kirke (København)
Reparasjoner
Kirkens fremtid er uviss. Den skal stå der taus og må kun brukes til forberedelse av Kristi gjenkomst – ellers skal den, ifølge trossamfunnet rives ned og innventaret brennes.
Amborneset
Utenfor Amborneset sto Slaget på Strindfjorden den 8. juni 1199 mellom Sverre Sigurdsson og birkebeinerhæren mot Nikolaus Arnesson og baglerhæren. Et monoment over kong Sverre ble reist på Amborneset i oktober 2005.
Oppmerksomhet
Oppmerksomhet og hjernestrukturer
Flere områder i hjernen er svært viktige for oppmerksomhet, eksempelvis de kortikale områdene frontallappen, frontalt øyefelt (FEF) og parietallappen. Frontallappen er involvert i høyere kognitive funksjoner og slik også de høyeste formene for prosessering involvert i oppmerksomhet, mens parietallappen er særlig involvert i visuell oppmerksomhet. FEF sammen med pulvinar og superior colliculi er viktige for bytte og orientering av oppmerksomhet. FEF og superior colliculi er involvert i kontroll av øyebevegelser, FEF er spesielt involvert i å rette blikket mot objekter som har betydning for individets kognitive mål. Retikulærformasjonen er plassert i hjernestammen, og har både en oppadstigende og en nedadstigende bane. Den oppadstigende banen sender input til og aktiverer høyere hjerneregioner. Nedadstigende bane kan derimot blokkeres og stimuleres av høyere hjerneområder. Denne banen spiller slik en viktig rolle i forhold til selekteringen av sensorisk input, og bidrar til at viktig og meningsfull informasjon ”når gjennom” til vår bevissthet.
Vinson Detenamo
Vinson Detenamo (født 1954 i Buada) er en naurisk politiker. Han er også president i den nauriske OL-komiteen og Commonwealth Weightlifting Federation.
Detenamo ble valgt inn i parlamentet 3. mai 2003 for valgkretsen Buada. I valget 23. oktober 2004 mistet han sitt parlamentssete. Han er faren til OL-deltaker Itte Detenamo og onkelen til OL-deltaker Quincy Detenamo.
Fylkesvei 6810
Fylkesvei 6810 (Fv6810) går mellom Alstad og Stjørdalshalsen i Stjørdal kommune.
Før Trøndelag fylke ble opprettet 1. januar 2018 hadde veien betegnelsen Fylkesvei 38 (Nord-Trøndelag).
Fusina kraftverk
Fusina kraftverk, også kjent under navnet Andrea Palladio kraftverk, er et kombinert varmekraftverk beliggende i regionen Veneto i Italia. Det er installert produksjonskapasitet på totalt 1 230 MW fordelt på 5 blokker / turbiner, installert først med 960 MW 1962-1974 (2 x 160 MW, 2 x 320 MW), og deretter i en andre byggefase fram til 1992. Brenselstypen for hovedanlegget er kull og råolje, og operatører er energiselskapene Enel SpA og det regionale kraftselskapet Venezia Power S.R.L.S.
I 2009 stod det videre ferdig et hydrogenkraftverk - Fusina hyrogenkraftverk, inne på området til hovedkraftverket - med en totalkapasitet på 12 MW for gassturbinen og 4 MW for en dampturbin som er installert som tilleggsenhet. Dette anlegget har en kombinasjonssyklys-gassenhet fra General Electric, og ble bygget ut med delfinansiering fra EU-kommisjonen og Italias regjering.
Anlegget ligger i Fusina-Moranzani i Mestre, som er Venezias havneby på fastlandet i øst, og helt inntil kraftverket er det havner for kullimport og store oljelagre. De totale CO2-utslippene i 2008 var ca. 4 767 000 tonn.
Tuberkulose
Tuberkulose (TB), tidligere kalt tæring, er en sykdom som forårsakes av bakteriene Mycobacterium tuberculosis, Mycobacterium africanum eller Mycobacterium bovis. Bakterien kan angripe en hvilken som helst del av kroppen, men den affiserer som regel lungene. Forskerne mener at smittestoffet beveget seg som en zoonose fra drøvtyggere til mennesker i egyptisk bondesteinalder. Spor av tuberkulose er funnet i skjeletter fra Nubia og Egypt fra ca. 3000 f.Kr. Tuberkulosen var nådd til Danmark ca. 500 f.Kr. Bakterien som forårsaker sykdommen, ble oppdaget av Robert Koch i 1882.
TB var en fryktet sykdom som tok livet av mange mennesker. Rundt forrige århundreskifte tok den livet av 6,000–7,000 nordmenn årlig. I løpet av de seksti årene fra 1895 til 1955 kostet sykdommen en kvart million nordmenns liv. Før effektive medisiner ble utviklet, bestod behandlingen stort sett av sanatoriumsopphold. I 1940-årene oppdaget forskere de første av flere medisiner som kunne behandle TB. TB var derfor på vei til å forsvinne, men sykdommen har i det siste fått et oppsving igjen. I dag har rundt 400,000 mennesker i Norge vært smittet av tuberkulose. De fleste ble smittet før 1950.
TB sprer seg ved luftsmitte fra en person til en annen. Bakterien blir spredd til luften når en person med TB nyser eller hoster, og personer rundt puster inn luften. Dette kalles dråpesmitte. Den kan da sette seg i lungene til den som blir smittet og vokse opp der. Derfra kan bakterien via blodet vandre til andre deler av kroppen slik som nyrene, ryggmargen, sentralnervesystemet og hjernen.
Folk med latent TB-infeksjon har ingen symptomer, og sprer heller ikke smitte så lenge sykdommen er latent. De får ofte positivt utslag på tuberkulintest. De kan forøvrig utvikle tuberkulose senere i livet, om de ikke får behandling.
I Norge ble tuberkulintestmetoden pirquet (pennesplitt-test) lenge brukt for å overvåke spredningen til bakterien, men denne ble i 2004 erstattet av Mantoux-prøven, en metode som var mer vanlig brukt internasjonalt. Dette var noe omdiskutert, siden en del mener Pirquet-prøven er en bedre testmetode, men endringen letter klart sammenlikning av norske studier med studier fra andre land, og dette er derfor en av hovedårsakene til endringen. Det blir registrert ca. 250 nye tilfeller i året i Norge. I Norge var BCG-vaksine i 14-årsalder en del av vaksinasjonsprogrammet for alle barn fra 1947 til 2009. Fra sommeren 2009 inngår BCG-vaksine i barnevaksinasjonsprogrammet bare for barn med mor eller far fra land med høy forekomst av tuberkulose. Nyfødte barn av foreldre fra land med høy forekomst av tuberkulose vaksineres vanligvis på barselavdelingen eller ved første besøk på helsestasjon.
Historie
Tuberkulose har vært funnet hos mennesker siden forhistorisk tid. De tidligste utvetydige spor AV Mycobacterium tuberculosis var i levninger av en 17,000 år gammel bison. Om tuberkulose har sitt opphav hos buskap og blitt overført til mennesker, eller om de to tuberkuloseformene har en felles forfar hos en tidligere art, er ennå uklart. Det er ikke desto mindre klarlagt at menneskets M. tuberculosis ikke stammer direkte fra buskapens M. bovis, som tilsynelatende er utviklet relativt nylig. Den zoonotiske formen av tuberkulose utgjør i dag bare 1,4 % av tuberkulosesmitten i verden, og knyttes til kveghold i lavinntektsland.
Folketro
Før den industrielle revolusjon kunne tuberkulose iblant betraktes som en form for vampyrisme. Når et medlem av en familie døde av sykdommen, hadde andre i familien allerede blitt smittet, og visnet i sin tur sakte bort. Folk trodde at dette var fordi den opprinnelige syke sugde ut livskraften fra de andre. Dessuten fantes det likheter mellom tuberkulosesymptomene og tradisjonelle vampyrattributter. Tuberkuloseoffer har ofte røde oppsvulmede øyne (og er derfor overfølsomme for lys), blek hud, lav kroppsvarme, svakt hjerte og blodig hoste. Ifølge en annen folketro skyltes tuberkulose at man ble tvunget til å delta i alvers nattlige ritualer og derfor visnet bort på grunn av søvnmangel. Denne troen var vanligst der man så en kobling mellom alver og de døde. På samme måte, men ikke like vanlig, trodde noen at tuberkulose kunne skyldes at hekser brukte ofrene som ridedyr på natten, som igjen førte til søvnmangel.
Tuberkulose ble romantisert på 1800-tallet. Mange trodde at tuberkulose forårsaket euforiske følelser som ble kalt Spes phthisica eller «den tuberkulosesykes håp». Man trodde at tuberkulosesyke som var kunstnere, ble ansporet i sin kreativitet, og at de syke rett før de døde, fikk et siste energikick som gjorde kvinner vakrere og menn mer kreative. Tidlig på 1900-tallet trodde en del at tuberkulose ble forårsaket av onani.
Studier og behandling
I 1920-årene ble vaksinasjon mot tuberkulose innført ved hjelp av BCG-vaksinen. Også idag benyttes BCG i de land der sykdommen er endemisk, men nye vaksiner er under utvikling ettersom BCG er temmelig ineffektivt mot tuberkulose i luftveiene.
Tuberkulose i Norge
I Norge kom behandling og bekjempelse av tuberkulose i organiserte former fra 1890. Reknes Sanatorium ved Molde var i 1898 det første tuberkulosesanatoriet i landet. Luster Sanatorium (Harastølen) åpnet som det første statlige i 1902. Tonsåsen (Valdres), Granheim og Kornhaug (Gausdal) og Mesnalia (Lillehammer) var private sanatorium i drift omkring 1900. Alle sanatoria var basert på Hermann Brehmers dietetisk-hygieniske prinsipp der ro og konstant frisk luft samt næringsrik kost var det sentrale. Opphold på sanatoriene varte opp til omkring et halvt år, de som ikke lot seg behandle ble overført til såkalte pleiehjem. Det første pleiehjemmet for håpløst syke ble etablert på Grorud i 1904, på det meste var det omkring 130 slike hjem. Fra 1890 til 1960 døde omkring 250,000 av tuberkulose i Norge. I 1927 fantes det 23,000 tuberkuløse i landet av disse var 12,000 smittefarlige. Norske kvinners sanitetsforening og Røde kors sto fra omkring 1890 sentralt i bekjempelsen av tuberkulosen. I 1928 ble Tubfrim opprettet for å skaffe penger til tuberkulosearbeid blant barn ved salg av brukte frimerker.
På et møte i Bergen i 1889 vedtok den norske legeforening forholdsregler mot «Lungetæring og dermed beslægtede Sygdomme», kalt Tuberkuloseplakaten, der det anbefales at gamle hus som hadde vært bebodd av flere tuberkulosepasienter, skulle nedvaskes, utrøykes og deretter stå tomme i minst ett år. En mann i Selje fikk i 1911 innvilget kr 445 av fylkestinget for å brenne ned huset sitt.
Tuberkulose i familien kunne bety utestengelse fra både arbeid og sosialt samvær i årevis. Sommeren 1930 fikk distriktslegen i Skånevik brev fra en fisker (f. 1863) bosatt ved Sæbøvik på Halsnøy med bønn om økonomisk hjelp, så det ble mulig for ham å brenne ned huset sitt og bygge et nytt. Han hadde mistet både konen og de fem sønnene sine til tuberkulosen. Riktignok var han medeier i en fiskenot sammen med brødrene sine, men på grunn av smittefrykt hadde de ikke våget å la ham være med på fiske de siste 13 årene. Selv var han ikke smittet, men de fryktet smitte fra klærne hans. Derfor fikk han heller ikke besøk, og få våget å ha noen videre kontakt med ham. Den nest yngste sønnen var blitt innlagt på Ekely tuberkulosehjem på Valen, og den yngste satt i fosterhjem hos slektninger for å skape avstand til smitten, men det var for sent; begge døde. Antagelig fikk fiskeren innvilget søknaden sin. Han døde i 1936 som den siste av sin familie. Da var han fattigunderstøttet. Samme året var også datteren hans død, men ikke av tuberkulose. Etter henne har han stor etterslekt.
Symptomer
Når sykdommen blir aktiv er 75 prosent av tilfellene i lungene. Symptomene inkluderer brystsmerter, blodige hoste og langvarig hoste i mer enn tre uker. Systemiske symptomer er feber, frysninger, nattlige svettetokter, appetittmangel, vekttap, blekhet og ofte en kraftløshet og tendens til å lett bli utmattet.
I de øvrige 25 prosent setter infeksjonen seg andre steder enn i lungene og forårsaker andre former for tuberkulose, som med en samlebetegnelse kalles ekstrapulmonell tuberkulose. Dette inntreffer oftere hos personer med svekket immunsystem og hos små barn. Organ som ofte rammes er:
Selv om ekstrapulmonær tuberkulose normalt ikke er smittsom, så kan den sameksistere med lungetuberkulose som er smittsom.
Bakterier som forårsaker tuberkulose
Den primære årsaken til tuberkulose, Mycobacterium tuberculosis (MTB), er en aerob bakterie som deler seg hver 16. til 20. time, en meget langsom delingstakt sammenlignet med mange andre bakterier, som ofte deler seg en gang i timen eller mer.
Ettersom MTB har en cellevegg, men mangler fosfolipider i sin ytre cellemembran klassifiseres den som grampositiv. Gramfarging fungerer riktignok dårlig på MTB, enten farges den bare svakt, eller så holder den ikke på fargen.
MTB er en liten stavformet basill som kan motstå svake desinfeksjonsmidler og overleve som tørre sporer i flere uker. I naturen kan bakterien bare vokse inne i celler, men det går an å dyrke den i laboratorium.
MTB kan identifiseres i mikroskop ved hjelp av histologisk farging av opphostet slim. Ettersom MTB beholder visse farger etter syrebehandling klassifiseres den som en syrefast bakterie. Den vanligste syrefaste fargeteknikken, Ziehl-Neelsen, farger MTB klarrød, slik at den tydelig vises mot en blå bakgrunn. Andre måter å visualisere den på inkluderer auramin-rhodamin-farging og fluorescent mikroskopi.
Flere nære slektninger til M. tuberculosis kan også forårsake tuberkulose
M. africanum er ikke spesielt vanlig i verden, men i deler av Afrika står den for en betydelig andel av tuberkulosetilfellene.
M. bovis er som navnet tilsier først og fremst forbundet med tuberkulosesmitte hos tamfe, og var tidligere vanlig også hos mennesker som ble smittet via blant annet infisert melk. Pasteurisering av melk har stort sett eliminert denne smittekilden, iallfall i i-land.
M. microti inntreffer mest hos mennesker med svekket immunsystem, men det er mulig at dennes forekomst har blitt underrapportert.
Andre kjente sykdomsfremkallende mykobakterier inkluderer Mycobacterium leprae, Mycobacterium avium og Mycobacterium kansasii. Som navnet tilsier så er M. leprae hovedårsaken til spedalskhet (lepra). De to andre forårsaker hverken tuberkulose eller spedalskhet, men de kan forårsake lungesykdommer som minner om tuberkulose.
Evolusjon
Tuberkulose har en lang historie med samevolusjon med mennesket. Sykdommen har definitivt forekommet hos oss i tusener av år, og kanskje i millioner av år. De eldste menneskelige fossiler som viser spor av tuberkulose er 9,000 år gamle. Gjennom denne utviklingen har M. tuberculosis mistet et antall regioner i sitt genom, såvel kodende som ikke-kodende DNA. Disse tapene kan anvendes for å skille ulike bakteriestammer. Ulike stammer av M. tuberculosis forekommer i ulike geografiske områder, så de genetiske forskjellene kan brukes for å spore opprinnelse og spredning av en bakteriestamme.
Smitte
Når en som lider av aktiv lungetuberkulose hoster, nyser, prater eller spytter kastes det ut små dråper (0,5–5 µm i diameter) som kan spre smitte. Et eneste nys kan spre opp til 40,000 dråper. Hver dråpe kan infisere en annen person, ettersom dosen som er nødvendig for å starte en infeksjon er svært liten, å puste inn en eneste bakterie kan være nok til å bli smittet.
Bare personer med aktiv tuberkulose er smittsomme, ikke de som bærer en latent infeksjon. Sannsynligheten for smitte avhenger av hvor mange smittsomme dråper den syke sprer omkring seg, hvor bra ventilasjonen er, hvor lang tid man blir utsatt for smitte, og hvor smittsom den aktuelle bakteriestammen er. Smittekjeden kan derfor brytes ved å isolere pasienter med aktiv tuberkulose og gi dem effektiv antibiotikabehandling. Etter to ukers behandling er pasienter normalt ikke lengre smittsomme, forutsatt at bakteriene ikke er antibiotikaresistente. Om man blir smittet tar det som regel tre til fire uker før man i sin tur kan smitte andre.
Tuberkulosesmitte kan også spres gjennom kjøtt eller melk fra infiserte kyr.
Sykdomsforløp
Omkring 90 prosent av dem som er infisert med Mycobacterium tuberculosis får en asymptomatisk latent tuberkuloseinfeksjon, med bare 10 prosent sannsynlighet for at den latente infeksjonen utvikles til aktiv tuberkulosesykdom. Men for disse aktive tuberkulosetilfellene er dødeligheten mer enn 50 prosent om de ikke behandles.
En tuberkuloseinfeksjon begynner når bakterien når lungeblærene, der den invaderer og formerer seg inne i endosomene hos alveolære makrofager. . Det primære infeksjonspunktet i lungene kalles «Ghon-fokus», og ligger vanligvis enten i den øvre delen av nedre lungelappen, eller i nedre delen av den øvre. Bakteriene fanges opp av dendritiske celler, som ikke tillater dem å formere seg, selv om disse cellene kan transportere bakteriene til lokale mediastinale lymfenoder. Derfra kan bakteriene spre seg gjennom blodomløpet videre til andre vev og organer der sekundære infeksjoner kan utvikles. Vanlig steder for sekundærinfeksjon er andre deler av lungene (spesielt toppen av den øvre lungelappen), perifere lymfenoder, nyrer, hjerne, og skjelett. Alle organer i kroppen kan rammes av sykdommen, men det skjer sjelden med hjerte, muskler, bukspyttkjertel, og skjoldbruskkjertel.
Tuberkulose klassifiseres som en granulomatøst inflammatorisk tilstand. Makrofager, T-celler, B-celler og fibroblaster er blant de cellene som samles for å skape et granulom, der lymfocyttene omringer de infiserte makrofagene. Granulomet hindrer ikke bare bakteriene fra å spres, det fremskaffer også et miljø der immunsystemets celler kan kommunisere. Inne i granulomet utsondrer T-celler (CD4+) cytokiner som gamma-interferon, som aktiverer makrofager for å forstyrre bakteriene som de er infiserte av. T-celler (CD8+) kan også direkte drepe infiserte celler.
Det er viktig å notere at bakteriene ikke alltid elimineres i et granulom, de kan i stedet fakke i en hviletilstand, noe som resulterer i en latent infeksjon. Et annet kjennetegn på granulom i tuberkulose er celledød (nekrose) inne i tuberklene. For øyet ser det døde materialet ut som myk hvit ost.
Om tuberkulosebakterier kommer ut i blodomløpet fra det skadede vevet kan de spre seg i kroppen og starte nye infeksjoner på mange steder, som alle viser seg som små hvite tuberkler i vevet. Dette er en svært alvorlig form av sykdommen som kalles miliartuberkulose. Pasienter med denne utbredte formen for tuberkulose har en dødelighet på 20 prosent selv med intensiv behandling.
Hos mange pasienter kan sykdommen gå frem og tilbake, slik at heling og fibrose balanserer vevskader og nekrose. Det infiserte vevet erstattes av arrvev og hulrom fylt med det hvite ostelignende nekrotiske materialet. Når sykdommen er aktiv åpnes en del av disse hulrommene mot luftkanalene (bronkiene) i lungene slik at materialet kan hostes opp. Det inneholder levende bakterier og kan derfor smitte omgivelsene. Behandling med riktig antibiotika dreper bakteriene og lar vevet leges. Men selv når sykdommen er helt kurert fins fortsatt arrvev igjen i det rammede området.
Kronemåler
Utseende
En liten (vingespenn 14 – 19 mm), slank, smalvinget, grønnspraglete måler. Forvingen er grønn med fine, mørke tverrlinjer, midt i vingen med en markert, svart, V-formet tegning som gjør det lett å kjenne arten igjen. Bakvingen er hvit. Larven er lysbrun, langs ryggen med tre smale, brune lengdestriper og en rekke av brune eller purpurfargede, pileformede tegninger.
Utbredelse
Arten finnes i Europa, bortsett fra de nordligste delene, i Nord-Afrika og i det nordlige Asia. I Norge er kronemåleren sjelden og bare funnet i tre kommuner ved Oslofjorden: Moss i Østfold, Frogn i Akershus og Hurum i Buskerud.
Personlighetstype
En personlighetstype er et sammenhengende system av personlighetstrekk, som har en høy innbyrdes sammenheng med hverandre og som til sammen vil utgjøre en måte et individ vil handle og tenke på i ulike situasjoner. En forståelse av skillet mellom psykologiske typer og psykologiske trekk kan være å si at der psykologiske trekk viser til egenskaper ved individers atferd, vil personlighetstyper referere til bakenforliggende psykologiske prosesser som til sammen utgjør et menneskes personlighet. Det er dessuten antatt at personlighetstyper gir uttrykk for de kvalitative forskjellene mellom folk, mens trekkene refererer til kvantiative forskjeller. Denne distinksjonen mellom kvalitative og kvantitative forskjeller innebærer i denne sammenheng at hvor personlighetstyper forklarer en vesensforskjell i personligheten, kommer personlighetstrekkene til uttrtykk i form av gradsforskjeller mellom individer. En slik gradsforskjell kan for eksempel være det mye benyttete kontinuumet mellom utadvendt og innadvendt. På dette kontinuumet kan et individ variere fra å være helt fullstendig utadvendt til fullstendig innadvendt og alle nyansene mellom disse to ytterpunktene. En vesensforskjell kan være skillet mellom en sangviniker og en melankoliker, der sangvinikeren er den som blant annet ser lyst på livet mens melankolikeren derimot er den som ser mørkt på livet.
Personlighetstyper kan bestemmes ut ifra personlighetstester. Det nevnes ofte at det er to fundamentale typer av mennesker, introverte og ekstroverte. Typeteorier bygger blant annet på arbeider til Carl Jung.
Storelvdalen (Alta)
Storelvdalen er en dal i Alta kommune som starter ca. 15 kilometer oppetter Altaelva, der fjellet Peska slutter på vestsiden av elva. Dalen går oppover litt forbi Gargiaelva og slutter ved et trangere parti i Altaelva som heter Kista. Dalen er ca. 13 kilometer lang og dekker et areal på ca. 18 km². Altadalen starter der Eibydalen og Storelvdalen møtes.
Næring
Alta Friluftspark AS er en bedrift som tilbyr sommer- og vinteraktiviteter. Ishotellet er et hotell som bygges av snø og is om vinteren i regi av Alta Friluftspark. Hotellet har overnatting, bar, kapell og isskulpturer. Skiferdrift er en gammel næring i Alta, og det er skiferbrudd på begge sidene av Storelvdalen. Jordbruk er utbredt i dalen.
Biotop
Storelvdalen er en frodig dal i finnmarkssammenheng. Den har stor furuskog på moene, og løvskog bestående av bjørk, or, asp, rogn og hegg ned mot elven. Dalen har et rikt dyre- og fugleliv. Dalen er formet av Altaelva og isbreene i istiden.
Itte Detenamo
I Sommer-OL 2004 i Athen konkurrerte han i vektklassen 105 kg, og kom på 14. plass. Han slo sin personlige rekord i første løft, med 192,5 kg. Det andre løftet på 197,5 kg klarte han ikke, og han prøvde ikke en tredje gang, pga. dehydrering.
Detenamo var Naurus eneste representant i Sommer-OL 2008 i Beijing. Han var flaggbærer under åpningen av Sommer-OL i London i 2012.
Hit me records
'''hit me! records''' er et norsk plateselskap i Oslo som har gitt ut plater med norske punke- og rockeband.
Plateselskapet ble startet i 1995, av Morten Andersen og Kjetil Andersen.
Selskapets første utgivelse kom samme sommeren og var en gul syvtommers vinylsingel med Oslos oi!'n'punk-helter The Fuck Ups. I oktober samme år fulgte debututgivelsen til Gluecifer, God´s Chosen Dealer, en syvtommers EP, og like før jul Turbonegers klassiker I Got Erection med Kjøtts Jeg Will Bli Som Jesus på b-siden på en hvit syvtommers vinyl. Siden har selskapet gitt ut en rekke plater med band fra Oslos rock'n'roll-undergrunn.
Selskapet var i hovedsak et rent vinylselskap, men har også gitt ut noen CD-er.
Band
hit me! records har gitt ut plater med følgende band:
Påskedag
Tidspunktet for påskedagen i den gregorianske kalenderen blir beregnet etter påskeformelen. Den faller på søndag i 2023,  i  og  i.
I Norge definerer lov om helligdager og helligdagsfred § 2 bokstav e første påskedag som første søndag etter første sykliske fullmåne som inntreffer på eller etter 21. mars. Dermed vil første påskedag alltid måtte ligge i tidsrommet 22. mars – 25. april. I 1818 falt og i 2285 faller første påskedag på første mulige dato (22. mars). I 1886 og 1943 falt og i 2038 faller den på siste mulige dato (25. april). Påskedagen innleder påskeuken, det vil si uken etter fastetiden, altså frem til første søndag etter påske.
Andre påskedag er første mandag etter første påskedag.
Tredje påskedag er første tirsdag etter første påskedag og var kirkelig helligdag fram til festdagsreduksjonen i 1771. Etter at dagen opphørte å være helligdag, ble den mange steder videreført som en prikkedag, en «halv-helligdag» da tjenestefolket skulle ha fri og minst mulig skulle gjøres.
Liturgi
Feiringen av påskedagen starter i mange kirkesamfunn med påskevigilien sent på påskeaften. Opprinnelig våket man hele natten, men i moderne tid er dette sjeldent.
Påskedagen er den første dagen i en oktav. De påfølgende dager frem til neste søndag har derfor, liturgisk sett, samme status som søndager.
Skikker
Påskedagen markerer også slutten på fastetiden, og dette markeres av mange med et stort påskemåltid. Lam er spesielt vanlig.
Slaget ved Saint-Mathieu
Slaget ved Saint-Mathieu var en sjøslag som skjedde den 10. august 1512 i løpet av «krigen mot den katolske liga», en del av de italienske kriger, som ble utkjempet i tiden 1508-1516. Sjøslaget skjedde i nærheten av Brest i Bretagne mellom en engelsk flåte på 25 skip kommandert av Edward Howard, og en fransk-bretonsk flåte på 22 skip kommandert av René de Clermont. Det er muligens det første sjøslag mellom skip som benyttet kanoner gjennom kanonporter, skjønt det spilte i seg selv en mindre rolle i kampen. Dette var det ene av kun to rene sjøslag som ble utkjempet av Henrik VIIIs marine. I løpet av slaget ble det største og kraftigste skipet på hver side – engelske «Regent» og franske «Marie-la-Cordelière» – ødelagt av en stor eksplosjon om bord i sistnevnte.
Bakgrunn
Selv om «krigen mot den katolske liga» (en av flere betegnelser for denne krigen) hovedsakelig var en italiensk krig, var bortimot hver eneste statsmakt i vestlige Europa involvert på eller annet tidspunkt, deriblant Frankrike, England og Bretagne. Bretagne var uavhengig av Frankrike på denne tiden, men var nære allierte.
Da krigen med Frankrike brøt ut i april 1512 ble engelske Edward Howard, sønn av Thomas Howard, 2. hertug av Norfolk, utnevnt til admiral av kong Henrik VIII med ordre om å føre kontroll over havområdene mellom Brest og utløpet av Themsen. Howard bordet og tok fartøyer fra ulike nasjonaliteter med den begrunnelse at de fraktet fransk last. I begynnelsen av juni 1512 eskorterte han en engelsk hærstyrke til Bretagne; hærstyrken stod under kommando av Thomas Grey, 2. marki av Dorset, og var sendt til Frankrike av kongen med ordre om å gjenerobre området Guyenne i landskapet Gascogne. Deretter angrep og herjet Howard stedene Le Conquet og Crozon langs kysten av Bretagne. I løpet av juni og juli vant han kontroll over Den engelske kanal, og det ble hevdet at han hadde erobret mer enn 60 fartøyer. I august ble en felles fransk-bretonsk flåte samlet i Brest. Howard seilte mot Brest for å angripe dem.
Slaget
Engelskmennee var godt informert om de fransk-bretonske bevegelsene, og overrasket den franske flåten mens den lå oppankret. Ettersom de var uforberedt og ble konfrontert av en overlegen flåte, kappet alle de franske og bretonske skipene ankerfestene sine og spredte ut seilene. Ved en tilfeldighet var det rundt 300 gjester, herunder flere kvinner, på besøk på det bretonske flaggskipet «Marie la Cordelière» da det ble angrepet. I hastverket kunne ikke skipets kaptein Hervé de Portzmoguer la dem gå fra borde, og mannskapet ble ufrivillig utvidet med disse sivilistene, som det ble sagt kjempet tappert.
De to franske hovedskipene, «Marie la Cordelière» og «Petite Louise», gikk opp mot fienden for å dekke den øvrige fransk-bretonske flåten under tilbaketrekningen. Under engelsk beskytning gikk «Marie la Cordelière» – som med sine 1000 tonn var et av de største skipene i sin tid – opp mot det engelske flaggskipet «Regent» på 600 tonn. «Regent» var det største og mektigste krigsskipet i den engelske flåten. Engelske «Sovereign» og «Mary James» satte full kurs mot de to kjempende flaggskipene for å redde «Regent», og omringet «Marie la Cordelière» mens beskytningen fra «Mary Rose» gjorde store skader på «Petite Louise», som ble tvunget til å trekke seg tilbake. «Marie la Cordelière» ble liggende alene og kjempe mot den engelske flåten, kun det lille skipet «Nef-de-Dieppe» holdt stand og gjorde sitt beste for å ramme de engelske skipene. Kanonene på «Marie la Cordelière» slo ned mastene på både «Sovereign» og «Mary James»; dermed ble begge ute av stand til å manøvrere og drev inn i Iroisehavet.
Den bretonske kapteinen på «Marie la Cordelière», Hervé de Portzmoguer – også kjent som «Primauguet» – beordret angrep på «Regent». Mannskapet hans kastet over gripekroker, slik at de to skipene ble knyttet sammen. Sjøfolkene på det bretonske skipet hoppet over på det engelske dekket, mens «Regent» stadig fikk økt mannskap fra andre engelske skip, som førte sine folk over til storskipet. Lille «Nef-de-Dieppe» manøvrerte dyktig for å beskyte disse nye angriperne. Dekket på «Regent» var dekket av blod da «Marie la Cordelière» brått eksploderte. Flammene spredte seg til «Regent», og begge skipene sank. Nesten ingen av mannskapene fra de to skipene overlevde. Kun 20 sårete bretonske sjøfolk av et mannskap på 1 250 ble reddet fra «Marie la Cordelière», mens rundt 60 av de 460 engelske ble reddet fra Regent. Howard ble knust av dødsfallet til Thomas Knyvet, kommandanten på «Regent», og han sverget «at han aldri ville se kongen i ansiktet før han hadde hevnet døden til den edle og tapre ridder, sir Thomas Knyvet.»