cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Foss videregående skole
Historie
Fra 1971 fikk skolen linjen som har dannet grunnlaget for den profilen skolen har idag; engelsklinje med musikk. I 1973 flyttet Musikkonservatoriet til Foss.
Ved innføringen av Reformgymnaset i 1977 fikk skolen to studieretninger:
Tradisjoner
Foss videregående skole har flere faste arrangementer gjennom skoleåret som Foss-stafetten, som fylte 30 år i 2010, Foss Melodi Grand Prix, Fossrevyen, som i 2007, 2014 og 2019 vant Årets Revy av Aftenposten, og konserter i Paulus kirke, Freia-salen og i Aulaen.
Sagene (Agder)
Sagene i Austre Moland er et sted i Arendal kommune. Stedet ligger på begge sider av Sagene-elva mellom Molandsvannet og Langansvannet. En liten tettbebyggelse oppsto på 15 - 1600-tallet omkring 4- 5 priviligerte oppgangssager ved elva - som den gag het Fosså. Bebyggelsen hørte dels til matrikkelgården Ottersland, dels til Fløystad. I tillegg til sagbruksvirksomheten hadde stedet annen vanndrevet virksomhet som stampe, kverner og bygdemølle, og det var skole og bedehus. Mange virksomheter tilhørte gårdene mens mange av arbeiderne bodde på småplasser nær arbeidsplassen. Disse plassene hadde areal nok til å fø ei ku eller to. En periode tidlig på 1900-tallet var det båtforbindelse gjennom Rånene og videre til Arendal med motorbåten Odd.
Virksomheten på Sagene var mest intens mellom 1750 og 1850. Da dampsagene i byen kom i drift midt på 1800-tallet ble oppgangssagene nedlagt. Noen av dem ble ombygd til sirkelsager og fungerte nå som gårdssager.
I 2019 åpnet ny E18 mellom Arendal og Tvedestrand med ny bru over Molandsvassdraget, Sagene bru.
Arkeologiske funn på Sagene
E18 går gjennom terrenget langs kote 50 - 60 m.o.h. 50 m er også den marine grense i området. Ved istidens slutt var det et sund der brua ligger i dag og sjøen gikk opp til brukarene. Innenfor var en stor bukt, og stedet må ha vært en god fiskeplass. arkeologiske undersøkelser ble gjennomført før veiutbyggingen og ved begge brukarene ble det gjort omfattende steinalderfunn.
Julio César Britos
Julio César «El Poroto» Britos Vázquez (født 18. mai 1926 i Montevideo, Uruguay, død 27. mars 1998 samme sted) var en uruguayansk fotballspiller som blant annet spilte for CA Penarol i Uruguay og Real Madrid i Spania.
Han ble tatt ut til VM i fotball 1950, der laget hans vant gull. Britos var en ubrukt reserve i mesterskapet. Han var også trener i venezuelansk fotball.
Britos døde av kreft i Montevideo.
Juleøl
Juleøl er øl, oftest mørkt og alkoholsterkt, som blir solgt ved juletider, og er en tradisjon som strekker seg mer enn 1500 år tilbake i tid.
Norge
Brygging av øl til jul er i Norge en tradisjon som strekker seg tilbake til vikingtiden. Det har til tider vært påbudt for alle større gårdsbruk å brygge juleøl og dele med naboene. Straffen kunne være så streng som å miste gården, og bli landsforvist. Maten var mindre viktig og det het derfor tidligere å «drikke jul» i betydninga «feire jul» jfr. Haraldskvedet. I de siste hundre årene er imidlertid tradisjonen med hjemme- og gårdsbrygging i stor grad blitt overtatt av kommersielle bryggerier. Det tradisjonelle juleølet fra bryggeriene var et sterkøl med alkoholstyrke som eksportøl og bokkøl, dvs fra 4,75 % og høyere. Juleøl ble solgt av alle butikker som hadde bevilling til salg av øl i klasse III. Sterkøl distribueres nå av Vinmonopolet.
I 1993 ble sterkøl forbudt solgt fra butikk, og bryggeriene lanserte da en ny klasse juleøl med 4,7 % alkoholstyrke for butikksalg.
Eksterne lenker
Beer in Denmark
Arbeidsmarked
Arbeidsmarkedet er markedet for arbeidskraft i en lokal nasjonal eller regional økonomi. Begrepet innebærer at arbeidet er betalt, slik at for eksempel ulønnede familiemedlemmer eller husarbeid ikke regnes som en del av arbeidsmarkedet. Det å stå utenfor arbeidsmarkedet, betyr altså ikke nødvendigvis at man står utenfor verdiskapende arbeid - familiemedlemmers gårdsarbeid i tradisjonelle økonomier er et godt eksempel hvor barn og ektefeller kan delta ulønnet i produksjonen, uten å inngå i det som defineres som arbeidsmarkedet. Arbeidsmarkedet kan være preget av høy eller lav sysselsettingsgrad (arbeidsdeltakelse), og ulik registrert, og ikke-registrert arbeidsløshet. I land hvor for eksempel kvinner eller andre grupper tradisjonelt ikke deltar i arbeidslivet, kan man på en og samme tid ha lav arbeidsdeltakelse, men også svært lav eller ingen) registrert arbeidsløshet. Arbeidsmarkedet er også i de fleste land preget av kjønnsdelt arbeidsliv, selv i de land hvor begge kjønn deltar aktivt i lønnet arbeid.
Arbeidsmarkedet er sjelden 100 % fritt, det begrenses av både uformelle barrierer, og formelle utdanningskrav til mange yrker, krav om sikkerhetsklarering osv. Dessuten er markedet ofte regulert gjennom betydelige krav til ansettelse og oppsigelse, ofte framforhandlet gjennom kollektive forhandlinger, og muligheten til å si opp ansatte er svært ulik på tvers av ulike land og markeder.
Lønnsdannelsen i arbeidsmarkedet
Lønnsinntekt er prisen på arbeidskraft i arbeidsmarkedet, og fastsettes enten individuelt som i et «perfekt marked», eller kollektivt gjennom forhandlinger mellom de ansatte eller deres fagforening, og arbeidsgiveren eller dennes organisasjoner. Arbeidstakernes kamp for kollektiv forhandling og lønnsdannelse var sammen med arbeidstiden det nesten enerådende spørsmålet for arbeiderbevegelsen fra siste halvdel av 1800-tallet, og ble i etterkrigstiden innfridd i nesten alle OECD-land. Den frie fagforeningsretten – og arbeidstakernes foreningsrett – er en politisk villet begrensning av friheten i arbeidsmarkedet.
Arbeidsmarkedets frihetsgrad
Arbeidsmarkedet har normalt to aktører – arbeidstaker(ne) og arbeidsgiver(ne), som kan være organisert eller opptre i markedet hver for seg. I Vest-Europa forhandler ansatte kollektivt om avlønningen av sin produksjonsfaktor (arbeid) i markedet, ikke minst fordi det er langt flere ansatte enn arbeidsgivere i markedet, og arbeidsgiverne i kraft av sine ressurer ofte har hatt mer markedsinformasjon enn motparten. De ansatte har historisk erfart at de gjennom fagorganisering ofte kan oppnå bedre og mer forutsigbar avlønning ved å stå sammen.
Ansattes friheter er yrkesfrihet, bevegelsesfrihet, og fri arbeidsformidling. Stor ufrihet i arbeidsmarkedet, som under Romerrikets slaveri eller føydalismen med livegenskap i middelalderen, vil skape flaskehalser, hamstring av arbeidskraft og lite effektiv utnytting av arbeidskraften i produksjonen.
Svært ufritt arbeidsmarked må således antas generelt å hemme produksjonens omstillings- og vekstevne. Men dette er bare en av flere nødvendige forutsetninger – eksempelvis var markedene i Storbritannia i middelalderen generelt svært frie, uten at dette ga raskt innovasjons- og veksttakt.
Historisk har arbeidsmarkedene vært svært ulikt organisert og hatt ulik frihetsgrad.
Vi ser at slaveriet i Oldtiden og livegenskapet i middelalderen var sterke inngrep i arbeidsmarkedet som grep inn på nesten alle aktører og handlinger i markedet. Mest fritt var markedet i høymiddelalderen i områder uten føydalisme, som England på 1300-tallet og Norge før moderne tid. I etterkrigstiden har arbeidsmarkedet blitt stadig mer regulert, for å kunne kombinere hensynene til sosial trygghet og rettferdighet, med et godt fungerende marked. Derimot har ofte borgerlige regjeringen i Europa opphevet statens monopol på arbeidsformidling, slik Bondevik II-regjeringen (2001–2005) gjorde i Norge.
Bore
Bore er et sogn i Klepp kommune på Jæren i Rogaland. Stedet omfatter en smal landstripe mellom Orrevatnet og havet som har gitt opphav til navnet Bore. Det inkluderer dessuten Borestranda og Bore kirke.
Vuelta a España 2016
Vuelta a España 2016 er den 71. utgaven av sykkelrittet Vuelta a España. Nairo Quintana vant rittet sammenlagt.
Deltakere
159 av de 198 startende fullførte rittet. På den 15. etappen havnet 93 ryttere utenfor tidsgrensen, men juryen ga klarsignal til at de fikk fortsette rittet. Fire nordmenn deltok og fullførte. Feltets yngstemann, Odd Christian Eiking, debuterte i Grand Tour-sammenheng. Det gjorde også Sindre Lunke og Sven Erik Bystrøm, mens Vegard Stake Laengen fullførte Giro d'Italia i mai. Alejandro Valverde og Adam Hansen fullførte sitt tredje treukers-ritt for året, Hansen i sitt sekstende på rad.
Blant sammenlagtfavorittene var Alberto Contador, Chris Froome, Esteban Chaves, Steven Kruijswijk, Alejandro Valverde og Nairo Quintana.
Gunship
Gunship er et AH-64 Apache flysimulator-spill utviklet og utgitt av MicroProse i 1986. Spillet ble utviklet under ledelse av Andy Hollins, en av MicroProses grunnleggere, og blant annet Sid Meier var med på programmeringen.
Spillet har oppdrag i syv regioner, blant annet USA, Sentralamerika, Midtøsten og Vest-Europa. Flytiden inngår i vurderingen av oppdraget, så om man velger å ligge i skjul bak et fjell for så å hoppe fram og angripe, eller om man flyr uforutsigbart og håper å skyte alle andre før de skyter deg, så har begge metodene fordeler og ulemper. Gunship har ikke noen slutt, men etter å nå graden Oberst kan man ikke lenger forfremmes, men man kan få flere medaljer.
Gunship ble utgitt i 1986 til blant annet DOS, Atari ST, Amiga, Commodore 64, og kom til Sega Mega Drive i 1993.
Gunship ble MicroProse tredje best-selgende spill i 1987. I 1996 ble det listet som det 102. beste spillet i historien.
En oppfølger Gunship 2000 kom i 1991 og enda en Gunship! i 1999.
Trekant
En trekant er et polygon med tre sidekanter og tre hjørner, en geometrisk figur sammensatt av tre linjestykker. I euklidsk geometri er dette den enkleste form for polygon. I matematikk kan en trekant også omtales som en trigon. Ordet triangel kan også brukes for å omtale en trekant. En trekant med hjørner A, B og C kan skrives som.
Trekantgeometri har vært studert siden matematikkens oldtid, ofte knyttet til landmåling og astronomi. Det eksisterer en stor og rik teori knyttet til trekanter, både på grunnleggende nivå og i høyere matematikk. Studiet av trekanter inngår som en viktig del av matematikkundervisningen i skolen. Trigonometri er en gren av matematikk der en studerer forhold mellom sider og vinkler i en trekant.
Trekanter kan klassifiseres etter egenskaper til sidekantene og etter egenskaper til vinklene. I euklidsk geometri er summen av de indre vinklene i en trekant alltid 180° eller π radianer. I ikke-euklidsk geometri kan vinkelsummen være både større og mindre enn 180 grader. For eksempel, i sfærisk geometri på en kuleflate vil en trekant være begrenset av tre storsirkler hvor summen av de indre vinklene er større enn 180°. Dette kalles en sfærisk trekant.
Mange ulike geometriske former kan deles opp i et endelig antall trekanter, i en såkalt tesselering. Dette gjør trekanter anvendelig til mange typer beregninger og i datagrafikk. En oppdeling av et område på en flate i trekanter kalles triangulering som tilsvarer triangulering i landmåling.
Mens ordet «trekant» vektlegger antall sider i figuren, så uttrykker «trigon» og «triangel» at figuren har tre vinkler. «Trigon» er en sammensetning av gresk «tri» = tre og «gonia» = vinkel. «Triangel» er en tilsvarende latinsk sammensetning av «tri» og «angulus». Også adjektivet «trilateral» kan referere til en figur med tre sider.
Argulus mangalorensis
Argulus mangalorensis er en art av fiskelus. Dette er en type krepsdyr som lever som parasitter på større dyr, i regelen fisk. Arten ble beskrevet i 1982.
Trekant
Trekantbeskrivelse
Dersom en trekant er tegnet med en av sidene vannrett, så kan denne siden kalles grunnlinjen. Generelt kan grunnlinjen være en vilkårlig sidekant. Høyden i trekanten er avstanden fra grunnlinjen til det motstående hjørnet, det vil si lengden av normalen fra hjørnet og ned på grunnlinjen.
Argulus mangalorensis
Anatomien er særegen, kroppen er sammenklemt og et stort skjold dekker det meste av den, men på undersiden er kroppens ledd og anatomi godt synlig. Inndelingen i hode, kropp (thorax) og bakkropp (abdomen) er tydelig. Arten er mellomstor, den er noen mm lange. Øynene er store tydelige, og de har også et naupilus-øye. Begge antenne-parene er omdannet til haker som holder fiskelusen fast i vertsdyret.
Trekant
Trekantbeskrivelse
Linjestykket fra et hjørne og til midtpunktet av den motstående siden kalles en median. En normal gjennom midtpunktet på en side kalles en midtnormal. De tre medianene skjærer hverandre i et felles punkt, det såkalte tyngdepunktet. Trekanten kan balansere på en nål i dette punktet. Tyngdepunktet i en trekant kan finnes fra Cevas setning.
Normalene fra hjørnene ned til motstående sidekant møtes i det såkalte ortosenteret. Generelt kalles et linjestykke fra et hjørne i en trekant ned på den motstående siden for en cevian, oppkalt etter den italienske ingeniøren Giovanni Ceva.
Omkretsen av trekanten er lik summen av de tre sidelengdene, og halvparten av omkretsen kalles semiperimeteren. Summen av to sidelengder i en trekant er alltid større enn lengden av den tredje siden, et utsagn kjent som trekantulikheten.
En indre vinkel i trekanten er en vinkel mellom to sidekanter, målt inne i trekanten. Ofte omtales de indre vinklene bare som «vinklene i trekanten». Nabovinkelen til en indre vinkel kalles en ytre vinkel. I en trekant ABC betegnes den indre vinkelen med toppunkt i hjørnet A ofte som \angle A.  Denne vinkelen er den motstående vinkelen til sidekanten BC.
En trekant er entydig bestemt dersom
Pytagoras' læresetning
I euklidsk geometri gir Pytagoras’ læresetning en sammenheng mellom sidelengdene i en rettvinklet trekant. La a og b være lengden av de to katetene, og la c være lengden av hypotenusen. Da er
Dersom sidelengdene i en trekant oppfyller Pytagoras’ læresetning, så gjelder det også at trekanten er rettvinklet.
Et pytagoreisk trippel er et sett av tre positive heltall (a,b,c) som oppfyller Pytagoras’ læresetning. En rettvinklet trekant der sidelengdene er heltall kalles en pytagoreisk trekant.
Sidelengder og vinkler
Det eksisterer en rekke måter for å regne ut sidelengder og vinkler i en trekant. Enklest er det i rettvinklede trekanter. Forhold mellom sidelengder og vinkler danner grunnlaget for definisjon av trigonometriske funksjoner.
Trigonometri i en rettvinklet trekant
Trigonometriske funksjoner definerer forholdet mellom sidelengder i en rettvinklet trekant. For vinkelen A gjelder følgende definisjoner:
Sinussetningen
Sinussetningen er en viktig sammenheng mellom sidelengder og vinkler i en vilkårlig trekant:
Størrelsene som inngår er definert på figuren til høyre. Forholdet som inngår i sinussetningen er lik lengden av diameteren i den omskrevne sirkelen til trekanten.
Cosinussetningen
Pytagoras’ læresetning kan generaliseres til å gjelde trekanter som ikke er rettvinklete, men man trenger da å vite vinkelen γ mellom sidene a og b:
Denne utvidete formen kalles for cosinussetningen eller den utvidede pytagoreiske læresetning. For rettvinklede trekanter er γ = 90° og cos 90° = 0, og cosinussetningen er lik Pytagoras’ læresetning.
Tangenssetningen
Den såkalte tangenssetningen kan bevises fra sinussetningen og trigonometriske identiteter:
Grindvoll stasjon
Grindvoll stasjon er en jernbanestasjon på Roa–Hønefosslinjen ved Grindvoll i Lunner. Stasjonen ble åpnet som stoppested 1909 da Bergensbanen ble forlenget fra Hønefoss til Roa.
Stasjonsbygningen er av Flikkeid-typen, som er en blanding av sveitser- og jugendstil. 1910 ble stoppestedet oppgradert til stasjon. 1973 ble stasjonen fjernstyrt, persontrafikken ble nedlagt 1. november 1990 etter at Oslotunnelen hadde blitt åpnet og fjerntrafikken til Bergen begynte å gå via Drammen. Stasjonen brukes i dag som kryssingsspor, men har også sidespor.
Trekant
Halveringslinjesetningen
Halveringslinjesetningen sier at i en trekant ABC vil en linje gjennom C dele sidekanten AB i et forhold lik AC/BC hvis og bare hvis linjen halverer vinkelen C.
Apollonios' teorem
Apollonios' teorem gir en sammenheng mellom sidelengdene og en median AD i en vilkårlig trekant ABC:
Teoremet har fått navnet fra den greske matematikeren Apollonios. For en likebeint trekant reduserer teoremet seg til Pytagoras' læresetning. Appolonios' teorem er et spesialtilfelle av det såkalte Stewarts teorem, som gir en sammenheng mellom sidelengdene og en cevian.
Kongruente trekanter
To trekanter er kongruente dersom de har eksakt samme form og størrelse. De kan imidlertid ha ulik beliggenhet og orientering. I to kongruente trekanter er sidevinklene parvis like store, og sidekantene er parvis like lange.
To trekanter er kongruente dersom minst ett av de følgende vilkårene er oppfylt:
Arealet av en trekant
Arealet A av en trekant kan beregnes på en rekke forskjellige måter. En vanlig framgangsmåte er å bruke arealsetningen, den geometriske formelen
der g er lengden av grunnlinjen, og h er høyden. Dette uttrykkes ofte som at arealet av en trekant er lik halve grunnlinjen ganger høyden.
Et kongruent tall er et tall som kan opptre som arealet i en rettvinklet trekant, når alle sidelengdene er rasjonale tall. I en trekant med sidelengder 3, 4 og 5 er arealet lik 6, slik at 6 er et kongruent tall. De første kongruente tallene er 5, 6, 7, 13, 14, 15, 20 og 21.
Vektorform
Dersom vektorene AC og AB definerer en trekant, så er arealet lik halvparten av kryssproduktet mellom vektorene:
Koordinatform
I analytisk geometri kan en beskrive en trekant ved hjelp av koordinater til hjørnene. Dersom et hjørne av trekanten er i origo O = (0, 0), og de to andre hjørnene er i punktene P1 = (x1, y1) og P2 = (x2, y2), så  er arealet av trekanten OP1P2 gitt ved determinanten
Fortegnet avhenger av om hjørnene er plassert med eller mot klokkeretningen.
Dette kan igjen skrives mer kompakt som en determinant,
Herons formel
Formen til en trekant er bestemt entydig ut fra lengden av sidene. Arealet kan derfor bestemmes ut fra sidelengdene alene, ved den såkalte Herons formel:
I formelen er s er semiperimeteren, altså den halve omkretsen. De følgende formene er alternative versjoner av Herons formel:
Trigonometrisk form
Når to sidelengder og vinkelen mellom dem er kjent, så er arealet gitt ved
Formelen framkommer ved å uttrykke hver av høydene i trekanten ved hjelp av en side og sinus til en vinkel.
Da sin α = sin (π − α) = sin (β + γ), og tilsvarende for de to andre vinklene, så gjelder også at
Kjenner en to av vinklene og én av sidelengdene, så kan en bruke formelen
Omsirkelen
Enhver trekant har en entydig bestemt sirkel som går gjennom alle de tre hjørnene i trekanten. Denne sirkelen kalles den omskrevne sirkelen til trekanten eller også omsirkelen. Senter i den omskrevne sirkelen ligger i skjæringspunktet til de tre normalene som går gjennom midtpunktet til hver av sidekantene, og dette punktet kalles omsenteret. I en spiss trekant ligger omsenteret innenfor trekanten, mens en stumpvinklet trekant har senteret utenfor trekanten. I en rettvinklet trekant ligger omsenteret på hypotenusen.
Omvendt gjelder også at dersom en trekant ABC har en omsirkel med diameter langs AB, da er vinkelen C rett. Dette resultatet er en form for Thales' setning.
Radien i en omsirkel R er gitt ved
Her er a, b og c sidelengder, og A er arealet.
Innsirkelen
En innskreven sirkel til en trekant eller innsirkelen er en sirkel som tangerer alle tre sidekantene i trekanten. Den har sentrum i skjæringpunktet mellom halveringslinjene til de tre vinklene i trekanten. Dette punktet kalles innsenteret til trekanten.
Også i en innsirkel er radien relatert til arealet av trekanten. Radien i innsirkelen r er gitt ved
der o er omkretsen av trekanten. Ved å bruke Herons formel og sammenhengen 2s = o, så kan denne skrives som
Avstanden mellom innsenteret og omsenteret d er gitt ved Eulers trekantformel:
Fra denne følger også den såkalte Eulers ulikhet, som relaterer radien i omsirkelen og radien i innsirkelen:
Tangeringssirkler
Enhver trekant har tre ytre tangeringssirkler, tre sirkler som hver for seg tangerer én sidekant og forlengelsen av de to andre. Tangeringssirklene ligger utenfor trekanten.
Nipunktssirkelen
Nipunktssirkelen til en trekant går gjennom ni punkt som alle er knyttet til trekanten:
Sirkelen kalles også Feuerbachs sirkel, eulersirkelen og terquemsirkelen. Radien i nipunktssirkelen er lik halve radien i omsirkelen. Senteret ligger på den såkalte Euler-linjen.
Innsirkelen ligger inne i nipunktssirkelen og tangerer denne, og i tillegg vil nipunktssirkelen tangere alle de tre ytre tangeringssirklene. Dette er et berømt resultat, kjent som Feuerbachs teorem. Punktet der innsirkelen og nipunktssirkelen tangerer kalles Feuerbach-punktet.
Figurer innskrevet i en trekant
En medialtrekant er en innskrevet trekant som har hjørner på midtpunktene til de tre sidekantene i den opprinnelige trekanten. Begrepet mediantrekant blir brukt delvis synonymt med medialtrekant, delvis om en trekant der sidekantene er parallelle med og like lange som medianene i en annen trekant.
Euler-linjen
I en trekant som ikke er likesidet er den såkalte Euler-linjen en rett linje som går gjennom ortosenteret, omsenteret, tyngdepunktet, det såkalte Exeter-punktet og i tillegg senteret i nipunktsirkelen. Den sveitsiske matematikeren Leonhard Euler viste i 1765 at de tre førstnevnte punktene ligger på én og samme rette linje. I en likebeint trekant ligger også innsenteret på Euler-linjen.
Trekanter i ikke-euklidsk geometri
I ikke-euklidsk geometri gjelder ikke parallellaksiomet, og trekantegenskaper velkjente fra klassisk geometri trenger ikke lenger være tilstede. Ikke-euklidsk geometri vil opptre i geometri for generelle flater, for eksempel andregradsflater.
Geometri på en kuleflate kalles sfærisk geometri, og en trekant kalles tilsvarende en sfærisk trekant. I en sfærisk trekant er sidekantene sirkelbuer. I en slik trekant vil vinkelsummen være større enn 180°. Det er for eksempel mulig å definere en trekant der alle tre vinklene er lik 90°! Jordkloden er tilnærmet lik en kuleflate, og rettvinklede sfæriske trekanter spiller en viktig rolle i navigasjon.
Sidelengdene i en sfærisk trekant måles vanligvis med vinkelmål, ikke lengeenheter. En form for cosinussetningen gjelder også for sfæriske trekanter.
I motsetning til en plan trekant, så vil en sfærisk trekant være entydig bestemt når de tre vinklene i trekanten er gitt. En plan trekant er entydig bestem dersom en kjenner to sidelengder og de motstående vinklene, men dette er ikke tilfelle for en sfærisk trekant.
I hyperbolsk geometri vil det eksistere en trekant der vinkelsummen er mindre enn 180°. Sidelengdene i et hyperbolsk triangel kan bli uendelig store, men arealet er alltid mindre enn π.
Theano
Theano (gresk: Θεανώ; sjette århundre f.Kr.) er navnet gitt til kanskje to pytagoreiske filosofer. Hun har blitt kalt eleven, datter og kone av Pythagoras, men andre gjorde henne hustru av Brontinus. Hennes fødested og identiteten til faren hennes er usikker, noe som fører til at forfattere antyder at det var mer enn en person hvis detaljer har blitt slått sammen (disse er noen ganger referert til som Theano og Theano II). Noen få fragmenter og brev tilskrevet henne har overlevd som er av usikkert forfatterskap. Hun kan også ha vært lærer i den pythagoreiske skolen, som hadde 28 kvinnelige pythagorere.
Trekant
Trekanter i fagverk
Trekanter er mye brukt i ulike konstruksjoner, på grunn av formens evne til å ta imot trykk og strekk. I et såkalt fagverk er trekanten et grunnleggende element. Fagverk er et rammeverk brukt i brobygging, husbygging, tårn og heisekraner.
Theano
Lite er kjent om livet til Theano, og de gamle kildene er forvirret. Ifølge en tradisjon, kom hun fra Kreta og var datter av Pythonax, men andre sa hun kom fra Croton og var datter av Brontinus. Hun ble sagt av mange å ha vært gift med Pythagoras, selv om en annen tradisjon gjorde henne hustru Brontinus. Iamblichus refererer til Deino som hustru Brontinus.
Trekant
Triangulering i landmåling
Ved triangulering i landmåling bestemmes avstanden til et punkt ved hjelp av trekantgeometri. Vinkelen til punktet fra begge endene av en grunnlinje måles. Posisjonen til det tredje punktet kan så bestemmes fra en trekant med kjent grunnlinje og to kjente vinkler.
Theano
Barna tilskrevet Pythagoras og Theano inkluderte tre døtre, Damo, Myia og Arignote, og en sønn, Telauges.
De skrifter tilskrives Theano var: Pythagoreiske apofthegmer, Kvinnelig råd, Om dygd, Om fromhet, Om Pythagoras, Filosofiske kommentarer, og Brev. Ingen av disse skriftlig har overlevd unntatt noen få fragmenter og brev av usikre forfatterskap. Forsøk har blitt gjort for å tildele noen av disse fragmentene og brev til den opprinnelige Theano (Theano I) og noen til et senere Theano (Theano II), men det er sannsynlig at de er alle pseudonyme fiksjoner av senere forfattere, som forsøker å anvende Pythagoras filosofien til en kvinnes liv. Den overlevende fragment av Om fromhet gjelder et pytagoreisk analogi mellom tall og objekter, de ulike overlevende bokstavene takle innenlandske bekymringer: hvordan en kvinne skal oppdra barn, hvordan hun skulle behandle tjenere, og hvordan hun skal oppføre seg dydig mot ektemannen.
Republikken Kabardino-Balkarias flagg
Kabardino-Balkarias flagg er en vannrett trikolor delt i blått, hvitt og grønt. I midten av flagget står et rundt merke i de samme fargene, men med den hvite stripen formet som fjelltopper. Dette skal symbolisere republikken Kabardino-Balkarias beliggenhet i Kaukasus og de snøkledde toppene der Elbrus rager høyest. Med hensyn til fargesymbolikk skal den blå fargen stå for himmelen, den hvite for snødekte fjell, og den grønne for markene.
Theano
Mary Ritter Beard hevdet at avhandlingen Om dygd inneholdt læren om den gyldne middelvei.
Republikken Kabardino-Balkarias flagg
Flagget ble innført 21. juli 1994, opprinnelig i størrelsesforholdet 1:2. Dette er senere endret til 2:3.
Trekant
Triangulering i elementmetoder
Endelig-elementmetoder er numeriske metoder for tilnærmet løsning av partielle differensialligninger. Området der differensialligningene er definert kan trianguleres, og ligningene kan diskretiseres på den gitte trianguleringen. Metodene bør være slik at dess mindre trekantene er, dess mer nøyaktig er den tilnærmede løsningen.
Juan Burgueño
Juan Burgueño (født 4. februar 1923, død 21. september 1997) var en uruguayansk fotballspiller som blant annet spilte for Danubio.
Han ble tatt ut til VM i fotball 1950, der laget hans vant gull.
Trekant
Triangulering i elementmetoder
Løsning av partielle differensialligninger med trekant-baserte endelig-element-metoder har svært mange anvendelsesområder innenfor teknikk og vitenskap, for eksempel i styrkeberegninger for konstruksjoner.
Historie
Geometri, inkludert studiet av trekanter, har dype røtter i matematikkens oldtid. Ifølge historikeren Herodot ble geometrien født i Egypt, da man hadde behov for å måle opp jordbruksland som var blitt oversvømt av Nilen.
Egypt og Mesopotamia
Den berømte Rhind-papyrusen fra Egypt omkring 1650 f.Kr inneholder blant mye annet en metode for å beregne arealet av en likebeint trekant. I bygging av pyramider var det behov for å bygge sidene med konstant stigningstall, og egypterne utviklet en primitiv form for trigonometri. Det er blitt hevdet at egypterne kjente til Pytagoras' læresetning, men det finnes ikke direkte bevis for dette i etterlatte manuskript.
I en tavle med kileskrift fra Mesopotamia forekommer en rekke med tre og tre tall, som alle oppfyller Pytagoras' læresetning, såkalte pytagoreiske tripler Tavlen går under navnet Plimpton 322 og er tidfestet til å være fra tidsperioden 1900 - 1600 f.Kr. Det finnes ikke indikasjoner på at babylonerne kjente beviset for læresetningen. Både babylonerne og egypterne brukte egenskaper til formlike trekanter.
Antikken fram til Euklid
Den greske filosofen Tales fra Milet levde omkring 600 f.Kr og blir tillagt å ha ført bevis for at vinklene ved grunnlinjen i en likebeint trekant er like. Han skal også ha bevist at to trekanter med to parvis like store vinkler og to like sider er kongruente. Thales arbeid er bare kjent indirekte, gjennom andres omtale.
Pytagoras var en gresk filosof, mystiker og matematiker i fra øya Samos, født ca. 580 f.Kr. I Kroton i Italia grunnla han en skole der elevene måtte studere både matematikk, religion og filosofi. Pytagoreerne var et fellesskap der renselse av sjelen skulle oppnås gjennom et strengt levesett og gjennom religiøse ritualer. I ritualene inngikk elementer av både filosofi og matematikk. Antagelig fikk pytagoreerne kunnskap om det som i dag kalles for Pytagoras' læresetning fra Babylon. I antikken ble Pytagoras gitt æren for å ha bevist denne læresetningen, men det finnes ikke direkte bevis på at dette var tilfelle.
Pytagoreerne rangerte aritmetikk over geometri, og bevegelsen fikk stor innflytelse på utvikling av matematikk i hundreårene som fulgte. Trekantgeometri spilte likevel en viktig rolle i en rekke arbeid i fra denne perioden, ikke minst i studiet av proporsjoner. Platon grunnla omkring 387 f.Kr et akademi i Athen, kjent for innskriften «La ingen som er uvitende i geometri komme inn her».
Den greske matematikeren Euklid blir ofte kalt «geometriens far». Han var virksom i Alexandria omkring tre hundre år før Kristus. Fem manuskript er kjent fra Euklid, og i arbeidet Deling av figurer drøfter han et problem der en vilkårlig trekant skal deles i to av en linje parallell med grunnlinjen, slik at arealet av trekanten blir delt i nøyaktig to like deler. Mest kjent er imidlertid Euklid for verket Elementer, der han som den første matematikeren bygger opp teorien fra et sett av aksiomer. De første seks kapitlene er dedikert til plangeometri. Her gir Euklid blant annet et bevis for Pytagoras' læresetning, og også for det «inverse» teoremet. Senere har en rekke andre former for bevis blitt utledet. I Elementer bok II, problem 13, gir Euklid også en form for cosinussetningen.
Sammen med Euklid regnes Arkimedes og Apollonios fra Perge som de tre store matematikerne i perioden 300 - 200 f.Kr. Apollonios er spesielt kjent for arbeid i geometri. Teoremet som er oppkalt etter han er første gang beskrevet i verket Almagest, skrevet av Klaudios Ptolemaios omkring to hundre år etter Kristus.
Antikken etter Euklid
I studiet av geometri som fulgte Euklid vokste det også langsomt fram former for trigonometri - teori for sammenheng mellom trekantsider og vinkler. Bidragene kom fra en rekke matematikere, men Hipparkus fra Nikea (ca. 180-ca. 125 f.Kr) har fått tilnavnet «trigonometriens far», som den første som satte sammen en trigonometrisk tabell. Den tidlige trigonometrien var i hovedsak knyttet til korder i en sirkel, ikke til trekanter. Hipparkus var motivert av problem i astronomi, og også den videre utviklingen av trigonometri var i svært lang tid tett knyttet til astronomi, landmåling og navigasjon. Først på 1600-tallet innså en at trigonometri kunne ha et langt videre bruksområde, for eksempel i fysikk.
Heron levde som Euklid i Alexandria, men tre til fire hundre år senere, omkring 10-70 e.Kr. Han var både ingeniør og matematiker, og som det siste er han mest kjent for formelen for å beregne arealet av en trekant fra sidelengdene. Formelen opptrer for første gang i Herons arbeid Metrica, men var antageligvis kjent også før Herons tid. Heron er den første som er kjent for å bruke piktogrammet Δ som symbol for en trekant i tekst.
Blant matematikerne fra Alexandria var også Menelaos, som i verket Sphaerica studerte trekantgeometri på en kuleflate. Dette er det eneste arbeidet som er bevart etter Menelaos, som levde omkring 100 e.Kr.
Ptolemaios' verk Almagest er en svært viktig kilde til kunnskap om gresk geometri og trigonometri. Verket er skrevet omkring 200. Som Hipparkus var Ptolemaios motivert av astronomi.
Også Pappos (3. - 4. århundre) var fra Alexandria, og han regnes som en av de siste store greske matematikerne. I det mest kjente arbeidet Synagoge («Samling» ) gir han et bevis for en utvidet form for Pytagoras' læresetning, for en vilkårlig trekant.
Kina og India
Del eldste kinesiske matematiske skriftene indikerer at også kinesisk geometri er vokst fram fra praktiske problem i landmåling. I verket Ni kapitler om den matematiske kunst (Jiǔzhāng Suànshù) omhandler det siste kapittelet geometri for rettvinklede trekanter. Verket er ikke nøyaktig tidfestet, men er antagelig satt sammen før 200 f.Kr. Her forekommer det såkalte «Brukne-bambus-problemet»: En rett bambusplante 10 enheter lang er brukket, slik at toppen av treet danner en hypotenus i en trekant og treffer bakken 3 enheter fra foten av treet. Problemet er å bestemme høyden opp til bruddstedet, og løsningen krever bruk av Pytagoras' læresetning.
Basert på gresk matematikk videreutviklet indiske matematikere trigonometri, og sinusfunksjonen ble introdusert i det indiske astronomiske verket Siddhanta fra omkring 400.
Etter antikken
Etter den greske storhetstiden lå det meste av geometri lenge nede, utenfor interesseområdet til vitenskapen. Arabiske matematikere tok imidlertid vare på interessen for trigonometri og astronomi, og ble formidlere av både indiske, gresk og egen kunnskap til Europa. Thābit ibn Quarra (826-901) ga flere alternative bevis for Pytagoras' læresetning og også en generalisering av læresetningen til generelle trekanter. Perseren Nasir al-Din al-Tusi (1201-1274) var den første som behandlet trigonometri uavhengig av astronomi og skrev et systematisk fem-binds verk om plan- og sfæriske trigonometri.
Leonardo Fibonacci (1170-1250) er kjent for å ha introdusert arabiske tall i vesten, i verket Liber Abaci. Han utga i 1220 også boka Practica Geometriae, der han blant annet beviser at medianene i en trekant deler hverandre i forholdet 1:2. Boka inneholder også en analog til Pytagoras' læresetning i tre dimensjoner.
Boka De triangulis omnimodus («Om trekanter av alle slag»), av den tyske matematikeren, astronomen og biskopen Regiomontanus (1436-1476), var et av de første rene verkene om trigonometri i Europa. Boka ble utgitt i 1533, etter Regiomontanus' død, men verket er skrevet omkring 1464. Arbeidet til Regiomontanus ble gjort kjent ikke minst på grunn av videreformidling av astronomen Nikolaus Kopernikus (1473-1543). Georg Joachim Rheticus (1514-1574) var elev hos Kopernicus, og i tobindsverket Opus palatinum de triangulis fortsatte han arbeidet til Regiomontanus og Kopernikus: Her ble trigonometri for første gang knyttet til en rettvinklet trekant og ikke til en sirkelkorde.
Først på 1600-tallet begynte interessen for geometri å ta seg opp for fullt i Europa. René Descartes (1596-1650) innførte med verket La Géométrie analytisk geometri, en kombinasjon av geometri og algebra. Arkitekten og ingeniøren Girard Desargues (1591-1661) arbeidet med problemer knyttet til perspektiv og kan regnes som en grunnlegger av projektiv geometri, studiet av geometriske egenskaper som er bevart under transformasjon av figurer. Arbeidet ble ikke forstått og langt på vei neglisjert i samtiden. Desargues' teorem gir vilkår for at to trekanter skal være i perspektiv og ble først publisert av Abraham Bosse etter Desargues' død. Boss var en venn og elev av Desargues.
Bruk av bokstavene a, b og c for trekantlengdene og A, B og C for de motstående hjørnene ble introdusert av den sveitsiske matematikeren Leonhard Euler (1707-1783). Han brukte også bokstavene r, R og s for henholdsvis radien i en innsirkel, radien i en omsirkel og semiperimeteren. Formelen for radien i en omsirkel ble først utledet av Euler.
De to franskmennene Gaspard Monge (1746-1818) og Lazare Carnot (1753-1823) regnes som grunnleggere av moderne geometri. Fransk var også Jean-Victor Poncelet (1788-1867) som etter at arbeidet til Desargues var gått i glemmeboken kan sies å ha «gjenfødt» projektiv geometri. Sammen med Charles Brianchon (1785-1864) publiserte han i 1820-21 et artikkel som for første gang omtaler nipunktssirkelen. Når sirkelen ofte blir gitt navn etter Karl Wilhelm Feuerbach (1800-1834), så skyldes dette at Feuerbach publiserte mer omfattende teori i 1822. Imidlertid beskrev også han bare seks av punktene knyttet til sirkelen. Det såkalte Feuerbachs teorem knytter sammen nipunktssirkelen, innsirkelen og de tre ytre tangeringssirklene forbundet med en trekant, et resultat som er blitt karakterisert som «det vakreste teorem i elementær geometri som er blitt oppdaget siden Euklid». Et alternativt bevis for dette teoremet ble gitt i 1842 av Olry Terquem (1782-1862), som også utvidet antall karakteristiske punkt knyttet til nipunktssirkelen fra seks til ni.
Den tyske matematikeren Moritz Pasch (1843-1930) ga i 1882 ut Vorlesungen über neuere Geometrie, der han blant annet viser at Euklid implisitt brukte geometriske egenskaper som ikke var dekket av postulatene han ga. Det som senere er blitt kalt Pasch' aksiom ble lansert for å komplettere Euklid. Løst kan dette formuleres som at når en linje krysser en trekantside, så må linjen også krysse en av de andre to sidene i trekanten. I 1899 publiserte David Hilbert (1862-1943) Grundlagen der Geometrie, der han bygger opp geometri aksiomatisk. Aksiomene skal gi et moderne fundament for euklidsk geometri. Ett av aksiomene omhandler kongruens av trekanter.
Hakefjorden
Hakefjorden er et sund mellom Tjörns østside og fastlandet i Stenungsunds- og Kungälvs kommune, fra Tjörnbroen i nord til Älgön og Brattön i sør. Nord om Tjörnbroen overtar Askeröfjorden, Halsefjorden og Havstensfjorden. Den årlige Tjörn Runt-regattan passerer gjennom Hakefjorden.
OT-64
OT-64 er en serie amfibiske pansrede personellkjøretøyer med åttehjulsdrift. De ble utviklet i samarbeid mellom Polen og Tsjekkoslovakia, og de første produksjonsmodellene sto ferdig i 1964. OT-64 er den tsjekkiske betegnelsen, i Polen har kjøretøyet betegnelsen SKOT. I tillegg til Tsjekkoslovakia og Polen ble OT-64 eksportert til India, Libya, Marokko, Sudan, Syria, Uganda og Ungarn.
OT-64 har et skrog konstruert i sveiset stål som gir beskyttelse for riflekalibrede prosjektiler og granatsplinter. I vannet gir to propeller fremdrift på opptil 9km/t. Alle variantene har nattsikter, vinsj, beskyttelse mot ABC-våpen og plass til 15 fullt utstyrte soldater.
Eusebius fra Emesa
Eusebius fra Emesa, også kjent som Eusebius Emesenus (født ca. 300, død 360), var en lærd person i den greske kirken, og en elev av Eusebius av Cæsarea. Etter å ha tatt sin første utdannelse i sin fødeby, studerte han teologi i Cæsarea og Antiokia, og filosofi og vitenskap i Alexandria. Blant hans lærere var Eusebius av Caesarea og Patrophilus av Scythopolis.
Anberlin
Anberlin er et alternativt rockeband fra Winter Haven i Florida i USA. Det ble dannet i 2002 av Stephen Christian og Deon Rexroat. Bandet har gitt ut en rekke albumer og en EP. Siden de startet har de solgt over 400,000 album. Den 16. januar 2014 kunngjorde bandet at de ville splittes etter en turné med utgivelsen av deres siste album, Lowborn.
Anberlin var signert til det uavhengige plateselskapet Tooth & Nail i fem år, og etter suksessen de hadde med deres første tre album, kunngjorde de 16. august 2007 at de ble signert til det større plateselskapet Universal. Det første albumet de gav ut hos Universal ble gitt ut 30. september 2008 med tittelen New Surrender.
Michèle Alliot-Marie
Michèle Alliot-Marie (født 10. september 1946) er en fransk politiker for partiet Union pour un mouvement populaire. Hun har vært landets utenriksminister og forsvarsminister.
Hun ble født i Villeneuve-le-Roi i Val-de-Marne, som datter av Bernard Marie, borgermester i Biarritz. Alliot-Marie er utdannet jurist med doktorgrad og underviste ved Panthéon-Sorbonne-universitetet i Paris. Hun har også studert etnologi.
Hennes politiske karrière begynte som bystyremedlem i Ciboure fra 1983 til 1988 og i Biarritz fra 1989 til 1992. Hun ble innvalgt i det franske parlamentet i 1986 som representant for Pyrénées-Atlantiques. Fra 1992 til 2002 var hun medlem av det europeiske parlamentet, og var borgermester i Saint-Jean-de-Luz.
Jacques Chirac utnevnte henne til statssekretær i utdannelsesministeriet i 1986, og hun innehadde denne stillingen til 1988. Fra 1993 til 1995 var hun minister for ungdom og sport i Édouard Balladurs regjering. Hun var leder for det konservative partiet fra 1999 til 2002.
I 2002 ble hun utnevnt til Frankrikes første kvinnelige forsvarsminister. Som forsvarsminister gjorde hun seg bemerket med kritikk av George W. Bush og Donald Rumsfeld i forbindelse med Irakkrigen, som hun var motstander av. Hun stod president Jacques Chirac og statsminister Dominique de Villepin nær. I november 2010 ble hun utnevnt til utenriksminister. Hun var den første kvinnelige utenriksminister i Frankrike. Alliot-Marie trakk seg i februar 2011 fra utenriksministerposten etter kritikk mot hennes håndtering av Frankrikes forhold til opprøret i Tunisia.
I Forbes liste over verdens mektigste kvinner ble hun rangert som den 56. mektigste kvinnen i verden i 2006.
Anberlin
I 2018 begynte Anberlin å spille konserter igjen, og bestemte seg for å sette i gang en turné i 2019. I 2020 sa Stephen Christian at bander jobbet med nytt materiale. 29. juli, 2022 slapp bandet en EP ved navnet Silverline.
Medlemmer
Tidligere medlemmer
Kathleen Lonsdale
Kathleen Lonsdale, f. Yardley (født 28. januar 1903, død 1. april 1971) var en irskfødt britisk krystallograf, pasifist og forkjemper for fengselsreformer. Hun oppdaget i 1929 hvordan den organiske forbindelsen benzen er strukturert, ved hjelp av røntgendiffraksjon, og i 1931 avdekket hun strukturen til heksaklorbenzen ved hjelp av Fouriers spektrale metoder. Som kvinnelig forsker på et mannsdominert felt var hun banebrytende, og ble blant annet en av de første to kvinnene som ble valgt inn i Royal Society, den første kvinnen som ble fast ansatt som professor ved University College London, den første kvinnen som ble valgt til formann i International Union of Crystallography, og den første kvinnelige lederen for British Association for Advancement of Science.
Hun ble utnevnt til kommandørdame Order of the British Empire for sine bidrag til vitenskapens fremme.
Biografi
Lonsdale ble født i Newbridge i Kildare i Irland. Hun hadde ni eldre søsken. Faren Harry Yardley var byens postmester; moren Jessie hadde pikenavnet Cameron. Familien flyttet til England da Kathleen var fem år gammel. Hun gikk på en ren jenteskole, Woodford County High School for Girls, og siden hun var særlig dyktig i matematikk og naturfag fikk hun begynne på gutteskolen Ilford County High School for Boys, ettersom det ikke fantes noen jenteskoler som tilbød undervisning i disse fagene på et nivå som svarte til hennes evner.
Hun tok en naturvitenskapelig bachelorgrad ved Bedford College for kvinner i 1922, og deretter en mastergrad i fysikk ved University College London i 1924. Etter avgangseksamen i 1924 fikk hun jobb ved Royal Institution i et team som forsket på krystallografi. Teamet ble ledet av William Henry Bragg.
I 1927 giftet hun seg med Thomas Jackson Lonsdale. De flyttet til Leeds, der hun fikk en stilling ved universitetet, men hun holdt kontakten med Bragg. Fra 1929 til 1934 var hun hjemmeværende husmor med små barn, men arbeidet videre med sine matematiske beregninger på egen hånd. I 1934 flyttet familien tilbake til London, og Kathleen Lonsdale ble på nytt forsker i teamet til Bragg.
Selv om hun hadde vokst opp i en familie som var baptister, ble Kathleen Lonsdale og ektemannen kvekere i 1935. De var begge pasifister, og det var delvis derfor kvekersamfunnet appellerte til dem. Under andre verdenskrig satt hun en måned i Holloway fengsel fordi hun nektet å tjenestegjøre i sivilforsvaret eller betale boten hun ble ilagt for dette forholdet. På årsmøtet til de britiske kvekerne i 1953 holdt hun et foredrag som hadde tittelen Removing the Causes of War (norsk: hvordan fjerne krigens årsaker).
Hun tok doktorgraden ved University College London i 1936, mens hun fortsatt arbeidet ved Royal Institution. I tillegg til å oppdage strukturen til benzen og heksaklorbenzen, forsket hun på diamantsynteser. Hun var en pioner i bruken av røntgen for å studere krystaller. I 1945 ble hun en av de to første kvinnelige Fellows av Royal Society; den andre var biokjemikeren Marjory Stephenson.
I 1949 ble Lonsdale professor i kjemi og leder av Avdeling for krystallografi ved University College London. Hun var den første kvinnen som fikk fast ansettelse som professor ved dette lærestedet, og hun hadde denne stillingen frem til 1968 da hun ble professor emerita.
Hun døde den 1. april 1971 av leukemi.
Mareeba
Mareeba er en slekt av små, rødlige eller brunlige køllebiller.
Utseende
Små, spinkle, blanke, gjerne rødlige køllebiller. Slekten kjennes særlig på at hodet er noe snuteformet forlenget, betydelig lengre enn bredt. Antennene er lange og kraftige.
Levevis
De voksne billene finnes gjerne i råtnende plantemateriale, som kompost, løvstrø, under bark eller lignende. De fleste lever sannsynligvis av midd og andre små leddyr. I alle fall noen av artene er knyttet til maur (myrmekofiler).
Utbredelse
Arten er utbredt i Australia (Queensland).
Teleslynge
Teleslynge er en kabel som er lagt opp rundt et rom, eller en mindre flate og koblet til en spesiell teleslyngeforsterker, for å danne et magnetfelt som varierer med et lydsignal fra en mikrofon eller annen elektronisk lydkilde slik at signalet kan oppfattes av et høreapparat.
På en del høreapparater er det en bryter som kan skifte mellom innebygget mikrofon og en liten spole i høreapparatet som kan ta imot signaler fra det skiftende magnetfeltet som teleslyngen danner. Dette gir mulighet for å slå av den innebygde mikrofonen. Da kan brukeren øke forsterkningen i høreapparatet mer uten å risikere tilbakekobling, det vil si at høreapparatet hyler fordi den forsterkede lyden finner veien tilbake til den innebygde mikrofonen.
Det legges en ledning rundt rommet, eventuelt flere runder, ofte over himling eller i gulv. Denne ledningen kobles til en teleslyngeforsterker som gir en sterk elektrisk strøm med en impedans på svært få ohm. Ofte blir forsterkeren koblet til en mikrofon. I kirker er det naturlig å ha mikrofoner ved prekestol, ved alteret og ved orgelet.
I privathjem er det naturlig å kunne koble teleslyngen til TV, radio, telefonen, dørklokke, og eventuelt til en trådløs mikrofon.
Spolen i høreapparatene som tar imot det magnetiske signalet fra teleslyngen ligger horisontalt, slik at magnetfeltet må være vertikalt. Ved spesielle installasjoner kan likevel vertikale teleslynger benyttes, dersom lytterens øre med høreapparatet vanligvis er i et lite område der magnetfeltet er dreiet vertikalt.