cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Frei Fotballklubb
Samarbeid med Kristiansund Ballklubb
Kristiansund BK ble startet som en sammenslåing på A-lagsnivå av Kristiansund FK og Clausenengen, men har etter dette opprettet samarbeid med flere klubber i Kristiansundsregionen deriblant Frei FK. I sesongen 2007 og 2008 benyttet KBK Omsundet Stadion som sin primære hjemmebane.
Eksterne lenker
__INDEKSER__
Christophe Kern
Christophe Kern (født 18. januar 1981 i Wissembourg) er en profesjonell fransk landeveissyklist.
1252 Celestia
1252 Celestia er en hovedbelteasteroide. Den ble oppdaget 19. februar 1933 av Fred Lawrence Whipple ved Oak Ridge Observatory i Harvard i Massachusetts.
Cape-halvøya
Halvøya domineres av de fjellene som deler den opp i et antall bosatte daler med fattige boligstrøk, havner og fiskerbyer. Byene og landsbyene på Cape-halvøya utgjør nå en del av Stor-Cape Town. I byen Simonstown på halvøya finnes også en av de få koloniene av pingviner på fastlandsafrika. Halvøya var en gang en øy, men for ca. 60 millioner år siden festet den seg til fastlandet ved emergens av det sandområdet som nå er kjent som Cape Flats fra havet.
BMW Asian Open
BMW Asian Open er en golfturnering for herrer som ble arrangert for første gang i 2002. De to første årene ble den spilt i Taiwan før den flyttet til Folkerepublikken Kina. Turneringen er et samarbeid mellom Europatouren og Asiatouren, og er en del av Europatourens utvidelse i Asia generelt og Kina spesielt.
Cape-halvøya
Det sies iblant at Atlanterhavet og Det indiske hav møter hverandre ved Cape Point eller ved Kapp det gode håp, men Den internasjonale sjøfartsorganisasjonen (IMO) har funnet ut at havstrømmene fra de to havene møtes rundt 200 km ut sørøstover, ved Afrikas sørligste punkt Kapp Agulhas.
Vegetasjonen består hovedsakelig av fynbos samt steinete områder, som i hovedsak ligger i Table Mountain National Park (som omfatter flere uavhengige regioner).
Attraksjoner
På Cape-halvøya finnes det mange attraksjoner:
Danmarks Radio
DR, forkortelse for Danmarks Radio, er Danmarks offentlige kringkastingsselskap. Det ble grunnlagt som Statsradiofonien 1. april 1925, men skiftet navn til Danmarks Radio i 1959. Siden 1996 er selskapets offisielle navn forkortelsen DR. DR er finansiert gjennom innkreving av lisens og hadde i 2017 litt over 3,300 fast ansatte. DR har hovedsete i København, og selskapets virksomhet er regulert gjennom den danske radio- og fjernsynsloven. Kringkasteren er medlem av Den europeiske kringkastingsunion.DR ledes av et styre på elleve personer som utpekes for fire år av gangen. Tre personer, inkludert formannen, utpekes av Kulturministeriet, seks av Folketinget, og to av de ansatte i DR. Styret har det overordnete ansvar for DRs programmer, og har personalansvar for DRs øverste leder, generaldirektøren, samt den øvrige ledelse.
Fjernsyn
DR har per 2020 tre tv-kanaler via bakkenettet:
I tillegg har kringkasteren flere strømmekanaler og tjenester tilgjengelig via internett:
DR Koncerthuset
17. januar 2009 innviet Danmarks Radio DR Koncerthuset i København. Konserthuset er tegnet av den franske arkitekten Jean Nouvel og inneholder fire konsertsaler. Den største – Studie 1 – har 1,800 sitteplasser og et 91 stemmers orgel bygd av den nederlandske orgelbygger Van Heuvel. Salen er amfiteatralsk oppbygd etter mønster av Berliner Philharmonie og er allerede lovprist for sin akustikk og arkitektoniske skjønnhet.
Delegering
Delegering (av latin delega're) vil si overføring av myndighet. Hensikten er avlasting av arbeidsoppgaver fra den som formelt innehar myndigheten, samt forenkling av beslutningsprosess.
Delegering kan skje i forbindelse med et spesielt oppdrag, ved at en person opptrer med fullmakt til å utføre en spesiell handling.
Den mest omfattende form for delegering skjer imidlertid som en mere generell overføring av myndighet i et hierarki. Det kan være i en organisasjon, der styret delegerer avgjørelser til daglig leder ved en prokura, eller videre nedover i en organisasjon til en person som utfører den praktiske arbeidsoppgaven.
Personer eller organisasjoner som delegerer fra seg, er imidlertid til syvende og sist ansvarlig for at jobben blir utført, og står også hovedansvarlig for økonomiske forpliktelser, og for feil som blir begått.
Må ikke forveksles med delegasjon sett i sammenheng med f.eks. part i forhandlings-/drøftingssammenheng.
Buøya
Buøya er en øy og et friluftsområde på Eydehavn i Arendal kommune. Øya har Tromøysund mot sør/øst og Gartafjorden mot vest/nord. Øya er forbundet med tettbebyggelsen på Eydehavn med ei smal bru, veien heter Claes Gill vei.
Helt tilbake til 1600-tallet er det sporet gruvedrift etter jernmalm i området, og det var gruver på Buøya. Malmen ble fraktet bort med skip. Gruvedriften opphørte på siste halvdel av 1800-tallet. Buøya var boligområde for funksjonærfamiliene som var ansatt ved Nitriden på Eydehavn. Det spesielle var at dette området helt var forbeholdt bedriftenes funksjonærer. Ved brua til Buøya sto et skilt som forbød uvedkommende adgang. På 1800-tallet hørte Buøya til Holt kommune.
Idag brukes Buøya til rekreasjon og fritidsaktiviteter. Det er flere badestrender på øya, og Arendal kommune har rustet opp den innerste med påfyll av sand og oppsetting av toalett, benker og bord. Det er laget gangveier og bruer over til de mindre øyene Skarsholmen og Furuholmen som ligger nord for Buøya.
Høyeste punkt på øya er 31 meter over havet.
GOAL!
GOAL! er en filmtrilogi om det unge meksikanske fotballtalentet Santiago Muñez (spilt av Kuno Becker).
Goal!, The Impossible Dream
«Santi» må flykte med familien sin fra Mexico til USA, nærmere bestemt Los Angeles. Da er han 10 år gammel. Der spiller han fotball for det lokale guttelaget. Når han blir ti år eldre, blir han oppdaget av tidligere agent og fotballproff Glen Foy (spilt av Stephen Dillane), fra Newcastle. Etter mye fram og tilbake får Santiago lov til å prøvespille for Newcastle. Han gjør det ikke særlig bra, for været er forferdelig. Han sklir og faller i søla veldig ofte. Men Santi får det til senere, og spiller for B-laget. Før den første kampen mister han inhalatoren sin på gulvet, og en av spillerne tråkker på den, så den knuses. Derfor spiller Santi dårligere enn noensinne. Derfor vil treneren sparke ham. Men den nylig kjøpte engelske Newcastle-spilleren Gavin Harris (spilt av Alessandro Nivola) klarer å få han til å ombestemme seg, ved å forsvare Santiago. Santiago beholder jobben, og scorer det avgjørende målet mot rivalen Liverpool.
Thorbjørn Egners plass (Oslo)
Thorbjørn Egners plass er plassen foran Kampen kirke, altså på vestsiden, der Bøgata og Nannestadgata møtes.
GOAL!
Goal! 3: Taking on the world
Utgitt i Storbritannia, 15 Juni 2009 på DVD og Blu-ray
Tafjord
Tafjord ligger i Fjord kommune innerst i Tafjorden, en arm av Storfjorden på Sunnmøre. Tafjord omfatter også dalføret som munner ut ved Tafjorden. I 2017 var det 100 fastboende i Tafjord. Bygda er kjent for sitt milde klima, for kraftproduksjon og for vill natur og farlige fjell.
I 1934 omkom 34 mennesker i Tafjord-ulykka.
Tafjord er sentrum for Tafjord Krafts elektrisitetsproduksjon basert på nedbørsfeltene og fallhøydene i Tafjordvassdraget. Kraftstasjonene Tafjord 4 og Tafjord 1 (med museum) ligger nede i bygda, mens de fem øvrige stasjonene i Tafjord-systemet ligger oppover i dalene og i høyfjellet.
Høyfjellet rundt kalles Tafjordfjellene.
Klima
I likhet med andre daler med utløp mot vest (særlig i fra sørøst mot nordvest) for eksempel som Romsdalen eller Lærdal er Tafjord i kaldt vintervær utsatt for østavinden «skjelle» - «... en skarp, kold Vind, som jævnlig blæser frå Dalstrøgene mod søen i Frostveir» ifølge Ivar Aasens ordbog.
RSF Troms – Finnmark
RSF Troms – Finnmark er en støtteavdeling i Forsvaret. RSF står for Regional Støttefunksjon og leverer støttetjenester til militært operative enheter. For RSF Troms – Finnmark strekker markedsområdet seg fra Sortland i sør til Kirkenes i nord. RSF leverer tjenester innen forlegning, forpleining, forvaltning av personellmannskaper, grafikk, transport, skytebaner samt forvaltning av personell og mannskaper. Ledelsen er lokalisert i Istindportalen på Bardufoss.
Numitor
Numitor av Alba Longa var ifølge romersk mytologi en konge som nedstammet fra den trojanske flyktningen Aineias, og far til Rea Silvia. Han ble styrtet av sin bror, Amulius, og kastet ut av sitt kongerike. Amulius myrdet også hans sønner. Men hans barnebarn, Romulus og Remus, gjeninnsatte ham på tronen etter å ha drept Amulius.
Helge Lødrup
Helge Lødrup (født 21. august 1952) er professor i lingvistikk ved Institutt for lingvistiske og nordiske studier, Universitetet i Oslo. Han ble cand. philol. 1980, dr. philos. 1988, og var ansatt ved Universitetet i Bergen fra 1981 til 1986, da han kom til Oslo. Han har også vært gjesteforsker ved Stanford University i til sammen to år.
Percy Adlon
Percy Adlon (født 1. juni 1935 i München) er en tysk filmregissør.
På morssiden nedstammer han fra hotelleierfamilien Adlon fra Berlin.
Bitola kraftverk
Bitola kullkraftverk er et av i alt tre varmekraftverk i byen Bitola helt sør i Nord-Makedonia. Det ligger 12 km øst for sentrum av byen og har en installert produksjonskapasitet på 675 MW fordelt på 3 blokker á 225 MW hver. Kjølingen skjer via Crna-elva.
Brenselkilden er lav-bitumenøst kull og lignitt, ogt det brukes råolje til å tenne opp kokerne. Hvert år brennes 6,3 millioner tonn kull. Årlig utslipp av CO2 er 5,7 millioner tonn, mens det slippes ut 64 000 tonn SO2, 6 200 tonn NOX og 2 400 tonn svevepartikler.
Operatør er selskapet REK Bitola. Blokk 1-3 ble utbygd 1980–1988. De tre kraftverkene i Bitola leverer 70% av landets elektrisitet. Forøvrig ligger Strezevo vannkraftverk – landets største – i samme kommune. Selskapet eier Suvodol kullgrube som ligger nær kraftverket.
Kulturminnekriminalitet
Kulturminnekriminalitet er en betegnelse på brudd på rettsreglene som beskytter kulturminner og kulturmiljøer, f. eks. kulturminneloven av 9. juni 1978 nr. 50. Typiske overtredelser er gravearbeider som skader automatisk fredede kulturminner (tidligere benevnt som fornminner) eller riving eller endring uten dispensasjon av vedtaksfredede bygninger. Økokrim har et særlig ansvar for kulturminnekriminalitet som del av miljøkriminaliteten, som denne politienheten er satt til å etterforske på et nasjonalt plan. Strengeste utmålte straff pr desember 2008 er fengsel i ett år, hvor halvparten ble gjort betinget, for å ha revet en midlertidig fredet losjebygning (Hålogaland lagmannsretts dom av 30.8.1999). I mange saker blir det gitt såkalt foretaksstraff som selskaper eller kommuner som begår lovbrudd uten å forvisse seg om at det ikke var fredede kulturminner i området.
1254 Erfordia
1254 Erfordia er en hovedbelteasteroide. Den ble oppdaget 10. mai 1932 av Juan Hartmann ved La Plata Astronomical Observatory i La Plata.
Sylvain Calzati
Sylvain Calzati (født 1. juli 1979 i Lyon) er en profesjonell, fransk landeveissyklist. Han ble profesjonell i 2003 på Team Barloworld. Hans største bragd er en seier på den åttende etappen av Tour de France 2006. Han vant også Tour de l'Avenir i 2004.
Lyssabel
Lyssabelen er et oppdiktet våpen fra Star Wars-filmene og er nesten utelukkende brukt av jedier og sither. Hver jedipadawan eller sith lager sin egen sabel, som er et tegn på at de har kommet lenger i sin trening til jedi eller til en sith. Det finnes også lyssabeler med to ender, blant annet brukt av Darth Maul og Exar Kun. Lyssabler kan skjære gjennom alle materialer og kan slå tilbake laser fra laserpistoler. Det finnes syv former for lyssabelkamp.
Form II: Makashi
Makashi var en teknikk beregnet for lyssabel mot lyssabel-kamp. Det var en form kjent for sin eleganse, kraft og dødelige presisjon. Den krevde enormt fokus. Da jedier møtte på svært lite lyssabel mot lyssabel-kamp brukte få formen, fordi den var lite praktisk.
Blant de mektigste brukerne var grev Dooku, som hadde klare fordeler i kamp, fordi svært få jedier hadde ferdigheter til å møte form IIs presisjon.
Andre brukere:
Hoth
Hoth er en oppdiktet planet fra Star Wars-filmene. Til tross for navnet har den et arktisk klima og ligger nær et astroidebelte. Den var opprøreralliansens hemmelige base i Star Wars Episode V: Imperiet slår tilbake. Finse ble da brukt som innspillingssted.
Lyssabel
Form III: Soresu
Soresu var den mest defensive av alle formene. Formen ble utviklet for å kunne beskytte seg mot strålevåpen av ulik art. Det var en effektiv form, som gjorde åpningene for fienden så små som overhodet mulig. En godt trent bruker av denne formen var svært vanskelig å slå i kamp. En form III-bruker tok tiden til hjelp i en kamp, og da formen er lite energikrevende, kunne brukeren slå til når motstanderen er sliten.
Hoth
Eksterne lenker
Lista över platser i Star Wars
Telesvingen (Oslo)
Telesvingen (1–9, 2–14) er en vei på Montebello i bydel Ullern i Oslo. Den går som blindvei nordvestover fra Nordheimbakken. Navnet ble vedtatt i 1951, og det finnes også mange andre veier i området med skinavn.
Lyssabel
Form III: Soresu
Blant brukerne var Luminara Unduli og Obi-Wan Kenobi. Kenobi praktiserte i padawanperioden form IV, men da han så hva som skjedde med mesteren i kampen mot sithfyrsten Darth Maul, bestemte han seg for å skifte til form III.
Form IV: Ataro
Ataro var meget akrobatisk. Brukeren lot Kraften flomme gjennom hele kroppen, hvilket lot den overvinne til og med alderen.
Formen ble brukt av blant andre Yoda, Qui-Gon Jinn og Palpatine, som brukte en sithvariant.
Form V: Shien/Djem So
Shien eller Djem So tok det beste fra form III og II. Den brukere kanaliserte forsvar til angrep. En bruker av form III ville uten problemer kunne blokkere et laserskudd, imidlertid vil en bruker av form V være mer fokusert og bedre i stand til å reflektere skuddet tilbake på angriperen.
Både Anakin og Luke Skywalker brukte denne formen. Anakin brukte også formen som Darth Vader. Vader utviklet imidlertid en noe egenartet variant, og brukte tidvis kun én hånd til å holde lyssabelen.
Form VI: Niman
Niman var den mest utbredte formen rundt Klonekrigen, og ble kalt diplomatens form. Den var ment å balansere alle elementene i lyssabelkamp, men brukerens ferdigheter ble kun moderate på alle områder, og form VI var derfor den svakeste av alle formene. Et tydelig bevis på dette var slaget på Geonosis, hvor alle brukerne av form VI døde.
Form VII: Juyo/Vaapad
Juyo eller Vaapad var den mest krevende av alle former. Det var uferdig i millennier, men ble videreutviklet av Mace Windu, som kunne mestre den ved hjelp av å gå inn i Vaapad. Vaapad kanaliserte ens mørke inn i angrepene, og grenset derfor mot den mørke siden. Dette gjorde Vaapad svært farlig.
Kun Mace Windu, Depa Billaba og Sora Bulq har mestret Vaapad, men de to sistnevnte falt begge til den mørke siden. Darth Maul brukte også form VII.
Ernest Carter
Ernest «Boom» Carter er en amerikansk trommeslager fra Asbury Park i New Jersey.
På 1960-tallet spilte Carter blant annet med Little Royal, The Swingmasters og i 1974 spilte han en kort periode i Bruce Springsteen & The E Street band.
Kallenavnet «Boom» fikk han etter at naboene hans hadde rapportert om skyting i huset hvor han bodde i Asbury Park. Politiet kom til stedet og fant Carter spillende på slagverket sitt.
1253 Frisia
1253 Frisia er en hovedbelteasteroide og går i bane innenfor asteroidefamilien Themis. Den ble oppdaget 9. oktober 1931 av Karl Wilhelm Reinmuth ved Landessternwarte Heidelberg-Königstuhl i Heidelberg.
Liste over kardinaler utnevnt av Benedikt XV
Liste over kardinaler utnevnt av Benedikt XV er en liste over de 32 kardinalene pave Benedikt XV utnevnte under fem konsistorium i perioden fra 6. desember 1915 til 13. juni 1921.
Acrophtalmia
Acrophtalmia er en slekt av sommerfugler som hører til underfamilien ringvinger (Satyrinae) i den store familien flikvinger (Nymphalidae). Ulikt de aller fleste andre ringvinger er disse sommerfuglene ikke knyttet til enfrøbladete planter, men larvene lever derimot på karsporeplanter.
Utseende
Små til middelsstore, brunlige sommerfugler. Undersiden av vingene er stort sett brunhvite, med én store øyeflekk på bakvingen og én på forvingen.
Levevis
Artene i slekten Acrophtalmia er uvanlige da de ikke går på enfrøbladete planter som de fleste ringvinger, men derimot på karsporeplanter i dvergjamnefamilien (Selaginellaceae).
Utbredelse
Gruppen er utbredt fra Filippinene i vest til Molukkene i øst, med størst artsmangfold på Filippinene.
Gwendolyn von Ambesser
Hun er datter av skuespilleren, regissøren og forfatteren Axel von Ambesser.
Huset Oranien-Nassau
Huset Oranien-Nassau (nederlandsk: Huis van Oranje-Nassau) er et europeisk fyrstehus eller adelsslekt, igjen en gren av det vidt forgrenede huset Nassau, en opprinnelig tysk adels- og fyrsteslekt. Oranien-Nassau-grenen av huset Nassau har regjert i flere europeiske stater, herunder i Nederland. Huset Nassau har spilt en sentral rolle i Nederlands politiske liv siden Vilhelm I av Oranien organiserte det nederlandske opprøret mot spansk styre. Opprøret utviklet seg til uavhengighetskrigen (åttiårskrigen) mot Spania, som førte til en uavhengig nederlandsk stat.
Orange (Oranien, Oranje) er en by og tidligere fyrstedømme i Syd-Frankrike. Nassau er en by i Rheinland-Pfalz og et tidligere hertugdømme i dagens Hessen, Nordrhein-Westfalen og Rheinland-Pfalz, alle tyske delstater. Tittelen fyrste eller prins av Oranien ble en stund brukt både av huset Nassau og huset Hohenzollern i Preussen som sekundære titler. Nassau-slekten tapte imidlertid det tidligere Fyrstedømmet Oranien i 1713.
Huset Oranien-Nassau har vært regjerende fyrstehus i en rekke stater, herunder i Kongeriket Nederland frem til 1948, i Hertugdømmet Limburg og i Luxembourg i perioden 1772–1890. I Nederland ble Wilhelmina av Nederland den siste monarken som tilhørte huset Oranien-Nassau i mannslinjen, og hun ble avløst av sin datter som tilhørte huset Mecklenburg-Schwerin i mannslinjen.
Reinbeitedistrikt
Et reinbeitedistrikt er i norsk reindriftsforvalting et geografisk område hvor reindriftsutøvere kan drive reindrift.
Hypocysta
Hypocysta er en slekt av sommerfugler som hører til underfamilien ringvinger (Satyrinae) i den store familien flikvinger (Nymphalidae).
Reinbeitedistrikt
De aktuelle reindriftsområdene i Norge er inndelt i seks reinbeiteområder: Øst-Finnmark, Vest-Finnmark, Troms, Nordland, Nord-Trøndelag og Sør-Trøndelag og Hedmark. Hver av disse områdene er igjen oppdelt i flere reinbeitedistrikter.
Reinbeitedistrikt opprettes av Landbruksdirektoratet med hjemmel i reindriftslovens §§ 6 og 42. Distriktene skal etter loven inndeles med utgangspunkt i sedvanemessig bruk. Antall reinbeitedistrikt varierer, men har de siste årene (2007) ligget rundt 80.
Hypocysta
Utseende
Små, brune, okergule eller hvitaktige sommerfugler med nokså smale vinger. Bakvingen har et oransje felt, og en øyeflekk.
Reinbeitedistrikt
I hvert distrikt skal det være et distriktsstyre valgt av og blant de aktive reindriftsutøverne i distriktet. Samtidig med valget av medlemmer til distriktsstyret skal det avgjøres hvem som skal være leder og nestleder. Distriktsstyret fører liste over reineierne i distriktet og tallet på rein. Styret skal se til at reindrifta i distriktet foregår i samsvar med gjeldende lover og forskrifter, og kan påby eller sette i verk samling, merking, skilling og telling av rein dersom reineierne ikke blir enige og selv gjennomfører slike tiltak. Lederen i distriktsstyret representerer reinbeitedistriktets interesser og kan bl.a. inngå forlik, saksøke og bli saksøkt på vegne av reineierne i saker som gjelder dem alle.
Hypocysta
Levevis
Larvene lever på ulike gress (Poaceae) eller halvgress.
Reinbeitedistrikt
Hvert reinbeitedistrikt kan bestå av flere siida, driftsenheter. Driftsenhetene har tillatelse til beite for et visst antall rein innenfor distriktets beiteland.
Hypocysta
Utbredelse
Slekten er utbredt i Australia og Ny-Guinea.
Reinbeitedistrikt
De tilsvarende svenske reindriftsenhetene heter samebyer.
1255 Schilowa
1255 Schilowa er en hovedbelteasteroide. Den ble oppdaget 8. juli 1932 av Grigoriy N. Neujmin ved Krim-observatoriet i Simeiz på Krimhalvøya.
Tsjirip
Tsjirip er en vulkan som ligger sentralt på øya Iturup i Kurilene i Russland. Den ligger på Tsjiriphalvøya og består av to doble stratovulkaner, Tsjirip og Bogdan Khmelnitskij.
Chandler’s Cross
Chandler's Cross er en liten landsby (eller grend) i distriktet Three Rivers rett utenfor Rickmansworth i grevskapet Hertfordshire i England. Stedet ligger ved Grand Union-kanalen.
Stedet er mest kjent for The Grove Golf Course, som i 2004/5-utgaven av Peugeot Golf Guide ble rangert som en av de fineste banene i Europa. Klubben er vertskap for WGC–American Express Championship i 2006.
Omertà
Omertà er en taushetsplikt blant medlemmer av den italienske mafiaen. Å bryte omertàen regnes som den mest forræderske handlingen blant medlemmene av de kriminelle gruppene.
Omertà kan også brukes om sivile personer i italienske områder der mafiaen står sterkt og har i den sammenheng betydningen at man ikke skal samarbeide med politiet. Det er i slike områder vanlig at ingen har sett eller hørt noe, eller ikke er villig til å prate med politiet etter et mafiarelatert mord.
Blant medlemmer av mafiaen vil omertàen bety at de ikke involverer politiet eller regjeringen i sine affærer, og de vil benekte mafiaens eksistens.
Ordets opprinnelse er ukjent. Det kan spores tilbake til spansk, der det betyr mandig. Det kan også stamme fra italiensk: «umiltà», siciliansk: «umirtà» som betyr «ydmykhet», da omertà opprinnelig var en underkastelseskodeks.
I engelsktalende land, uttales ofte ordet omerta, uten aksent.
Tsjirinkotan
Tsjirinkotan (russisk: Чиринкотан) er ei liten vulkansk øy i Kurilene i Russland. Den er 6 km² stor og ligger 25 km fra Ekarma. Øya har en diameter på 3 km og en høyde på 724 meter over havet med en markant kaldera på 1 km i diameter. Øya har bratte fjellsider. Tsjirinkotan er fortsatt aktiv og det siste kjente utbruddet kom i 1986.
Administrativt hører øya til Sakhalin oblast.
Tennisveien (Oslo)
Tennisveien (1–73, 2A–46) er en vei på Slemdal i bydel Vestre Aker i Oslo. Den går fra Slemdalsveien til Gråkamveien.
Veien fikk navn i 1907 etter tennisbanene ved Gråkammen stasjon. De ble i sin tid anlagt av AS Holmenkolbanen for å få flere til å ta banen.
Veien har villabebyggelse.
AES Puerto Rico kraftverk
AES Puerto Rico kraftverk er et varmekraftverk i Puerto Rico. Det har en installert produksjonskapasitet på 510 MW fordelt på to blokker à 255 MW. Anlegget leverer også fjernvarme (industridamp) til anlegget Phillips Puerto Rico Core Inc.
Brenselkilden er kull. Anlegget ble utbygd i perioden 1995–2002. Operatør er selskapet AES Corporation.
Tricare
Tricare er det amerikanske Forsvarsdepartementets helsevesen for soldater i aktiv tjeneste, deres familier, pensjonerte soldater og deres familier, etterlatte og andre autoriserte brukere. Fordi USA ikke har et sivilt riksdekkende helsevesen, ble Tricare opprettet som en kombinasjon av et militært sykehusvesen og et allment helsevesen for hele Forsvarsdepartementets brukergruppe. Tricare forener militære helseinstitusjoner fra alle forsvarsgrenene under én paraplyorganisasjon og supplerer dette ved å kjøpe sivile helsetjenester fra andre aktører.
1. oktober 2013 ble Tricare Management Activity (TMA) avviklet og ansvaret for Tricare ble overført til Defense Health Agency (DHA) som ble etablert samme dag. Tricare Management Activity var enheten som var ansvarlig for å administrere Tricare delen av det amerikanske forsvarets Military Health System.
Økologi
Økologi (fra gresk: οἶκος, «hus», eller «miljø»; -λογία, «studiet av») er en gren av biologien som omhandler samvirket mellom organismer og deres biofysiske naturmiljø. Faget inkluderer biologisk mangfold, utbredelse, biomasse og populasjoner av organismer, så vel som samarbeid og konkurranse innen og mellom arter. Økosystemer er dynamiske systemer med interaksjon mellom organismer og samfunnet, samt med den livløse delen av miljøet. Prosesser i økosystemene, slik som primærproduksjon (plantevekst), næringskjeder (hvem spiser hvem) og nisjekonstruksjon (endring av miljøtilstanden), regulerer strømmen av energi og næringsstoffer gjennom dem.
Faget overlapper med nært beslektede vitenskaper som evolusjonsbiologi, genetikk og atferdsbiologi. Et viktig fokus for økologer er å øke forståelsen av hvordan biologisk mangfold påvirker økologiske funksjoner. Økologer prøver å forklare:
Økologi har praktiske anvendelser innenfor bevaringsbiologi, forvaltning av våtmarker, naturressurser, agroøkologi, jordbruk, skogbruk, skogslandbruk og fiskeri. Fagfeltet har også betydning innenfor byplanlegging (urban økologi) og menneskelig sosial samhandling (humanøkologi). Organismer (også mennesker) og ressurser utgjør økosystemer, som i sin tur opprettholder biofysiske tilbakekoblingsmekanismer. Disse styrer prosesser som virker på levende (biotiske) og ikke-levende (abiotiske) komponenter av jorden. Økosystemer opprettholder livsfunksjoner ved å produsere naturressurser som biomasse, som igjen gir mat, drivstoff, fiber og medisin. I tillegg til at de opprettholder økosystemtjenester som regulering av klima, globale biokjemiske kretsløp, vannfiltrering, jordformasjon, erosjonskontroll, flomsikring og mange andre naturlige funksjoner av vitenskapelige, historiske, økonomiske eller iboende verdier.
Oldtidens greske filosofer som Hippokrates og Aristoteles la grunnlaget for økologien i sine studier av naturhistorie. Moderne økologi ble en mer stringent vitenskap på slutten av 1800-tallet. Evolusjons-begreper knyttet til tilpasning og naturlig utvalg har blitt hjørnesteiner i moderne økologisk teori.
Begrepet økologi
Økologi har en meget omfattende definisjon, dermed er det også et studieområde som sammenfatter mange felter. Det er mange forskjellige relasjoner mellom organismer og miljøet omkring dem. Med organisme kan en mene et enkelt individ, grupper av individer, alle individer av en art, mange organismer eller den totale biomassen av organismer i et økosystem. I tillegg kan begrepet miljø forstås som ikke bare fysiske og kjemiske egenskaper med omgivelsene, men også det biologiske miljøet. Dermed omfatter begrepet miljø også andre organismer.
Disipliner innenfor faget
De viktigste underdisiplinene til økologi er populasjonsøkologi og systemøkologi, som er to motsatte paradigmer innen feltet. Den første disiplinen har fokus på organismers distribusjon og mangfold, mens den siste fokuserer på materialer og energistrøm.
Andre felter er makroøkologi, som er økologiske lovmessigheter på tvers av ulike økosystemer, humanøkologi, som er effekten av andre organismer på mennesket, men også menneskets påvirkning av miljøet. Videre har en landskapsøkologi som setter sammen system-, aut- og humanøkologi til en beskrivelse av prosessene som former et landskap.
I tillegg har økologien tilknytninger til andre vitenskaper som blant annet samfunnsfag via bevaringsbiologi, evolusjonsbiologi via evolusjonær økologi og medisin via medisinsk økologi.
Vitenskapen klassifiserer vanligvis stoff i et hierarki som spenner fra atomer til galakser. Innenfor økologien er en imidlertid opptatt av bare fem av disse nivåene, nemlig organismer, populasjoner, samfunn, økosystemer og biosfæren. Se egen illustrasjon.
Klima og jordsmonn avgjør biomenes geografiske distribusjon
Biomer er jordens største økologiske enheter. De kjennetegnes av særpregede vegetasjonstyper, planter eller alger, og dyreliv som er tilpasset forholdene. Biomene på landjorden er bestemt ut fra klimaet, i første rekke temperatur og nedbør, men også jordsmonnet og høyde over havet. Jordsmonnet er en blanding av levende og dødt materiale, samt mineraler og næringsstoffer. Sammensetningen og oppbyggingen av jordsmonnet kan være høyst forskjellig, og påvirker hva slags planter og organismer som trives.
Biomer defineres generelt av gjennomsnittlig temperatur (på x-aksen) og nedbør (på y-aksen) for en geografisk lokasjon, se figur. Biomene er definert ut fra hvilke planter som vokser i dem. En årsak til dette er at plantene danner grunnlaget for livet på jorden. Plantetyper og diversitet (mangfold) i en region, vil være bestemt av klimaet og har avgjørende betydning for resten av økosystemet.
Oppvarmingen av jordoverflaten og atmosfæren fører til kraftige sirkulasjonsstrømmer. Spesielt ved ekvator er det sterke oppadgående, varme luftstrømmer som beveger seg mot nord og sør. Luftstrømmene omfatter hele jordkloden, og kalles atmosfærisk sirkulasjon. Fra ekvator mot nordpolen er det tre store sirkulasjonsceller, og tilsvarende fra ekvator mot sørpolen. Cellen ved ekvator kalles hadleycellen og gir fuktig og varmt klima, mens ferrelcellen ved midlere breddegrader gir tørt klima og polarcellen ved nord- og sørpolen kjennetegnes ved fuktig og kjølig klima. I noen deler av verden har også havstrømmer betydning for klimaet på landjorden.
Enda et forhold som former biomer på jordoverflaten, er fjellkjeder. Fjell bestemmer to viktige forhold som former biomer, hvorav den første er høyden over havet, som gir kjøligere klima jo høyere opp en kommer. For det andre har luftstrømmene som regel en dominerende retning. Dersom det kommer fuktig og varm luft fra havet inn mot et fjell, vil luften stige. Mens luften stiger kjøles den ned og dermed kan den ikke holde på så mye fuktighet, noe som gir nedbør. På lesiden av fjellet vil de avkjølte luftmassene bevege seg nedover. Lesiden av en fjellkjede får dermed tørt klima, kjent som regnskygge. Slike klimavariasjoner som fjellkjeder skaper kalles mikroklima.
Biomer i vann
Havet er sammenhengende over jordkloden. Det er kartlagt rundt 250 000 arter i havet, og flere forventes å bli oppdaget. Biomer i vann deles først opp i enten fersk- eller saltvannssystemer. En rekke fysiske egenskaper med vann påvirker tilpasningen og fordelingen av levende organismer, som viskositet (motstanden det skaper mot bevegelse), tetthet, gjennomsiktighet, trykk, strømningshastighet, varmeledningsevne og varmekapasitet.
På landjorden finnes oksygen tilgjengelig alle steder, men i vann er det begrensninger på hvor mye oksygen som kan løses opp. Oksygen er grunnleggende for nesten alle levende organismer, dermed er oksygen i vann en begrenset ressurs. Konsentrasjonen av oksygen i vann avhenger av omgivelsene, som igjen bestemmes av mengde sollys, temperatur, vannsirkulasjon, saltinnhold og oksygenbehovet til organismer med åndedrett.
Omtrent 80 % av all solenergi som stråler ned i vannet, blir absorbert de første ti meterne. Som på landjorden er det organismer som omdanner sollys til energi ved fotosyntese. Disse er vannets primærprodusenter, og utgjøres av blant annet vannplanter, alger og blågrønnbakterier. En annen viktig effekt av sollyset er at det oppstår oppvarming av vannet, som i neste omgang setter i gang strømninger. Dermed blir blant annet energi, næringstoffer og oksygen transportert rundt i vannmassene både i innsjøer og i havet.
Det finnes en rekke måter å inndele biomer i havet på, for eksempel hav, grunt vann med tareskog og koraller, strand, overgangsmiljøer (elvemunning, brakkvannsområder, mangroveskoger og våtmarker i ferskvann), elver og innsjøer.
Omtrent halvparten av all fotosyntese på planeten skjer i havet. Diversitet, sammensetning og mengden av organiske organismer i havet er sterkt avhengig av fysiske og kjemiske forhold. Det grunne, øverste laget av havet hvor sollyset gjør seg gjeldende, kalles eufotisk sone. I denne regionen vokser planteplankton ved hjelp av sollys. Sammen med disse drifter dyreplankton som spiser planteplankton. Under den eufotiske sonen skjer det praktisk talt ingen fotosyntese.
På grunt vann i kystområder med steingrunn vokser tareskog. Denne finnes ved kysten helt fra tempererte til subpolare områder, men ikke i tropene. Desto nærmere ekvator en kommer, desto mer tar korallrev over for tareskog. Korallrev og tareskog er blant de mest produktive og mangfoldige økosystemer som finnes. Korallrev kan ha større primærproduksjon enn selv tropisk regnskog.
Evolusjon
Evolusjon vil innenfor biologien bety en endring av den genetiske sammensetningen i en populasjon eller utvikling av nye organismer (for eksempel arter og slekter) over tid. Det første kalles mikroevolusjon og det siste makroevolusjon. Den engelske naturforskeren Charles Darwin foreslo som den første en mekanisme for evolusjon i boken Artenes opprinnelse. Han mente at naturlig utvalg er den viktigste mekanismen for evolusjon. Det innebærer at visse genvarianter videreføres til neste generasjon i større antall enn andre varianter. Under konkurransen om begrensede ressurser, som føde og plass, vil noen individer ha visse fordeler. Årsaken til dette er at individer med fordelaktige genvarianter får frem flere avkom enn andre individer av samme organisme. Fordelene som disse individene har kan ha å gjøre med oppførsel eller fysiske egenskaper. Over lang tid med seleksjoner som miljøet bestemmer, vil bestander kunne endres. Dermed kan ulike populasjoner av samme art som lever i områder med forskjellige levevilkår utvikle seg, over lang tid, til å bli forskjellige arter, hver av dem tilpasset ulike miljøforhold.
Darwin innså at hans teori ikke var helt tilstrekkelig. Teorien forklarte ikke hvordan en medfødt fordelaktig egenskap skulle kunne bli overført fra en generasjon til den neste. En forklaring ble gitt av den østerrikske vitenskapsmannen og munken Gregor Mendel. Mendel studerte hvordan arvede egenskaper ble overført hos erter (Pisum sativum). Disse plantene har stor variasjon når det gjelder blant annet blomster, farger på frøene og plassering av blomstene på stilken. Mendel utviklet på grunnlag av sine studier lover for arv, kjent som Mendels arvelover, blant annet fant han ut at noen egenskaper er dominante og andre recessive. Han fant ut at egenskaper overføres fra foreldre til avkom via spesielle enheter, i dag kjent som gener. Genene igjen har forskjellige former, kalt alleler.
Genetisk variasjon er den underliggende årsaken til forskjellige egenskaper blant organismer av samme populasjon. Slike variasjoner skjer enten ved mutasjoner eller genetiske rekombinasjon, som er en prosess der det genetiske materiale rekombineres rett før celledeling. Evolusjon drives frem av genetisk variasjon i en populasjon og av ytre påkjenninger som fører til at visse gener er mer gunstige enn andre. Dermed er det individet som er best tilpasset omgivelsene, som får viderebringe sine gener gjennom mange generasjoner. Blant individer er det svært stor genetisk variasjon. Disse ligger latent (klare) og kan frembringes ved seleksjon når for eksempel miljøendringer gjør det formålstjenlig.
Evolusjonen har sørget for store genvariasjoner både mellom artene og innenfor populasjoner av samme art, kjent som biologisk mangfold. Mangfoldet drives frem ikke bare av genetisk variasjon og naturlig utvalg, men også av forskjellige livsvilkår og geografisk isolasjon mellom jordens verdensdeler, samt mellom fastland og øyer.
Biologisk mangfold
Biologisk mangfold (biodiversitet) betegner størrelsen på mangfoldet blant levende organismer. Vanligvis brukes begrepet om antallet arter, men begrepet benyttes også i sammenheng med genetisk mangfold, leveområder og nisjer (rollen en art spiller i økosystemet). Med begrepet det genetiske mangfoldet sikter en til variasjoner innen, og mellom populasjoner.
Det biologiske mangfoldet varierer stort mellom forskjellige miljøer, der spesielt regnskog har stort mangfold og arktiske områder meget lite mangfold. Flere faktorer påvirker variasjonen, og et viktig forhold er hvor lenge evolusjonen har fått utvikle seg for et samfunn. Årsaken er at biologisk mangfold utvikles gjennom evolusjon over lang tid. Det fysiske miljøet er viktig, der et miljø med stor variasjon vil gi mange forskjellige nisjer. Et stabilt klima vil derimot fremme spesialisering og smale nisjer. Konkurranse mellom flere ulike arter fører også til spesialisering og smalere nisjer, dermed kan flere arter holde til i et område.
Autøkologi – tilpasning til miljøet
Autøkologi er studien av samspillet mellom en individuell organisme, eller en enkelt art, og de levende (biotiske) og ikke-levende (abiotiske) faktorene i miljøet. Faget er primært eksperimentelt (bygger på erfaring, altså empiri) og omhandler variabler som er enkle å måle, som lys, fuktighet og tilgjengelige næringsstoffer. Kartlegging av miljøfaktorene gjøres for å forstå organismen eller artens behov, livshistorie og oppførsel.
Forskjellige mekanismer og fenomener er virksomme for en fenotype (gener- og genvarianter en organisme bærer på og som kommer til uttrykk, som størrelse, form og farge) ved tilpassing. Toleranse beskriver omfanget av omgivelsesfaktorer som et individ eller populasjon kan tåle og fremdeles overleve. Fenotyper kan tilpasse seg forandring i omgivelsene ved akklimatisering (tilvenning). Adapsjon er utvikling av egenskaper som øker sannsynligheten for overlevelse av genotypen i et habitat. Både biotiske og abiotiske faktorer kan påvirke adapsjon.
Tilpasning til makro- og mikroklima
Klimaet over store regioner på jorden kalles makroklima. Mikroklima er derimot klimaet innenfor en mindre lokasjon, for eksempel der en organisme holder til. Det bestemmes av makroklima, landskapet, høyde over havet, solinnstråling, vegetasjon, omgivelsenes farge og strukturer som gir le eller magasinerer varme, for eksempel en steinblokk. For en enkeltorganisme kan mikroklimaet være vel så viktig som makroklimaet.
Graden av soleksponering, altså om et område ligger i skyggen store deler av dagen eller får direkte sol, vil i stor grad avgjøre mikroklimaet. På den nordlige halvkule vil det være forskjell på vegetasjonen i sørhellingen eller nordsiden på et fjell. Vegetasjon og farge på jordoverflaten kan også ha stor betydning. Dersom sanden på en sandstrand er sort, blir temperaturen betydelig høyere i dagslys enn om sanden er hvit. Dette får stor betydning for mikroklimaet og for hvilke organismer som trives på de forskjellige strendene. Enda et eksempel er hi som visse pattedyr graver i sanden. I hiet kan temperaturen være svært stabil, selv om temperaturen rett over hiet kan variere mye i løpet av døgnet. Årsaken er at sanden over virker isolerende.
De fleste arter har et nokså lite temperaturområde hvor de yter best. Temperatur har betydning for ytelse helt ned til molekylært nivå, for eksempel for fotosyntesen og mikrobiell aktivitet (mikrobers virke). Arters tilpassing og levesteder har i stor grad sammenheng med temperatur. For eksempel har planter i arktiske områder utviklet mørke pigmenter (fargestoffer) slik at de absorberer mye sollys. I tillegg kan de orientere blader og blomster mot solen slik at de fanger opp mest mulig energi, samt andre tilpasninger som gjør at de får høyere temperatur enn luften rundt.
Tilpasning til vann
Kroppsvæsken til alle organismer inneholder vann og forskjellige oppløste stoffer som salt og aminosyrer (byggesteiner i protein). Omfanget og lengden av røtter som forskjellige planter har, vil ofte være avhengig av tilgjengelighet av vann. Rotsystemer til ørkenplanter er gjerne svært lange, i spesielle tilfeller kan røttene til busker bli over 10 m for å komme ned til grunnvann. I ørken og steppeland kan opptil 90 % av plantenes totale biomasse bestå av rotsystemet. Til sammenligning utgjør rotsystemet til planter i temperert løvskog bare rundt 25 % av total biomasse.
Kamel er et eksempel på et dyr som i særlig grad har tilpasset seg begrenset vanntilgang. Under forhold der et menneske ville dødd av vannmangel, kan kamelen være helt uten vann i seks til åtte dager. Den overlever på vannreserver i kroppsvevet og vann som kan frigjøres ved metabolisme (organismers livsnødvendige kjemiske reaksjoner i celler) fra fettet i puklene. Blant andre tilpasninger hos kamel er tykke hår som isolerer mot varmen og at den går mot solen slik at minst mulig areal av kroppen varmes opp. Når så en kamel får anledning til å drikke, kan den ta til seg en vannmengde tilsvarende 1/3 av dens kroppsmasse.
Tilpasning til næringstilgang
For de fleste organismer kan tilværelsen sies å være sentrert om å skaffe nok energi og næringsstoffer til opprettholdelse av livet og å sikre etterslekten. Energien som organismer bruker til å holde seg i live, kommer fra sollys og organiske eller uorganiske molekyler.
Organismer blir vanligvis klassifisert etter deres evolusjonshistorie, slik at en deler dem inn i virveldyr, insekter, orkideer og lignende. En annen klassifisering går ut på å dele organismer inn etter deres tropiske nivå, altså deres nivå i næringskjeden. Autotrofe organismer er de som benytter seg av uorganiske kilder som karbon og energi. Fotosyntetiske autotrofe organismer (planter) tar karbondioksid fra luften som karbonkilde og lys fra solen som energikilde, og syntetiserer (kjemisk reaksjon) disse til organiske stoffer. Dette innebærer at det produseres molekyler som sukker, aminosyrer og fett. Kjemosyntetiske autotrofe organismer syntetiserer organiske molekyler ved hjelp av karbondioksid og uorganiske stoffer som hydrogensulfid som energikilde. De lever ved vulkanske skorsteiner på havbunnen hvor de får varmt vann med sulfider. Heterotrofe organismer bruker organiske molekyler som kilde til både karbon og energi. De aller fleste planter er fotosyntetiske autotrofe organismer, mens alle typer sopp og dyr er heterotrofe.
De heterotrofe organismene får alle sine organiske forbindelser fra karbon og energi som de autotrofe organismene har produsert. Det finnes en rekke former for næringstilførsel som de heterotrofe organismene benytter seg av. De vanligste er herbivorer, eller dyr som spiser planter (planteetere), karnivorer, eller kjøttetere, som spiser andre dyr og detrivorer, eller sedimentspisere, som lever av dødt organisk materiale, for det meste planterester.
Føde er ikke noe som organismer vanligvis har tilgang til i ubegrensede mengder. Det er derfor utviklet teorier for hvordan jakten etter føde kan være optimalisert blant dyr. Om energitilgangen er begrenset, vil naturlig seleksjon ifølge evolusjonsøkologer favorisere de individer i en populasjon som er mest effektive i jakten på føde. Teorien går ut på at med begrenset energitilgang kan ikke organismer yte fullt ut innenfor alle sine livsfunksjoner. For eksempel kan de ikke både vokse og reprodusere seg, samtidig som de forsvarer seg. Det må dermed foregå kompromisser mellom forskjellige krav. For eksempel kan noen miljøer favorisere organismer som er gode på å minimere vanntap, noe som kan forklare hvordan kaktuser og skorpioner er tilpasset et liv i ørken. Planter ser ut til å prioritere vekst slik at de øker tilgangen på denne ressursen. Dermed prioriteres rotvekst fremfor nye skudd for planter i næringsrik jord, slik at de kan øke tilgangen til vann og vokse når nok næring er sikret. Motsatt vil planter i næringsfattig jord, men som har mye lys, prioritere vekst av stengel og blader for å øke energiomsetningen.
Atferdsøkologi – sosial tilpasning
Darwin mente at sosialt miljø, og spesielt forholdene rundt paring, kunne ha stor betydning for organismers karakteristika. Han kalte dette for sekundært kjønnskarakteristikum, og antok at de var utslag av en prosess han kalte for seksuell seleksjon. Dette går ut på at individer med spesielle egenskaper har større sjanser for å få paret seg enn andre. Blant noen arter er det sterk konkurranse mellom det ene kjønnet for å få paret seg. For eksempel kamper mellom det ene kjønnet om det motsatte kjønnets gunst, noe som gjør at de største og sterkeste individene vinner. Resultatet er ofte seleksjon som fremmer sterke kropper og effektive våpen, som kraftige horn eller tenner. Seksuell seleksjon kan blant noen arter fremme karakteristika som ikke gir slike opplagte fordeler, som karakteristiske farger (fjærprakt), ornamenter (gevirer) eller sang (fugler).
Seksuell seleksjon
Seksuell reproduksjon skjer blant pattedyr og fugler, mens aseksuell reproduksjon er vanlig blant mange grupper som bakterier, protozoer (en type encellede organismer), planter og noen virveldyr. Blant de fleste arter som er studert vitenskapelig finner en egenskaper som klassifiseres som enten hann- og hunnfunksjoner. Det skjer både mellom forskjellige individer eller at både hann- og hunnfunksjoner finnes i samme individ. Fra et biologisk perspektiv er forskjellen mellom kjønnene at hunner har mer kostbare gameter (kjønnsceller, for eksempel egg), mens hanner produserer flere og mindre verdifulle gameter (spermier eller pollen). Dermed er hunnenes reproduksjon noe som skjer med større kostnad (mer energikrevende) og sees vanligvis på som begrenset av ressurstilgang. Helt motsatt til dette er hannenes reproduksjon, som generelt er begrenset av tilgangen på hunner.
Seksuell seleksjon fremmer spesielle trekk hos hanner. Darwin lurte på hvor mye en slik seleksjonsmekanisme kan virke før det får andre ulemper, som større dødelighet blant hanner på grunn av andre mekanismer. Han mente at seksuell seleksjon ville fremme karakteristiske trekk helt til andre mekanismer balanserer fordelen, for eksempel at hanner med stor fargeprakt blir mer utsatt for rovdyr. På den ene siden får slike hanner paret seg oftere. Denne motsetningen er forsøkt forklart med den store fargevariasjonene en kan finne blant hanner i forskjellige habitater. Forsøk har bekreftet hypotesen: En vil finne flest arter med fargerike hanner der det er få predatorer (dyr som spiser dyr) og motsatt finner en hannfugler med nøytral fjærdrakt i habitater med mange farer.
Økologiske interaksjoner mellom planter er mindre opplagte enn mellom dyr, men eksperimenter har vist at reproduksjon blant planter ikke nødvendigvis er tilfeldig. En spesiell villkål (Raphanus sativus) som er vanlig i California, har blitt studert inngående og noen forskere tror at planten har egenskaper som tyder på seksuell seleksjon.
Sosiale dyr
Spesielt avanserte relasjoner finner en blant individer av arter som lever i kolonier, flokker og stimer. I slike grupper foregår det samarbeid, som oftest ved utveksling av ressurser mellom individer eller forsvar mot angrep fra predatorer. En kaller dette for sosialisering. Blant sosiale arter kan det dreie seg om å hjelpe hverandre med stell av pels, beskytte ungdyr og blant de mest avanserte sosiale artene som maur og termitter, har en endog klassedelte samfunn. Denne avanserte formen for sosial evolusjon kalles eusosialitet. Eusosialitet kjennetegnes av at individer fra flere generasjoner lever samme, samarbeid om å stelle unge individer og inndeling av individer i sterile og reproduktive grupper (kaster).
Mange individer blant sosiale arter har tilsynelatende færre muligheter til å få avkom, sammenlignet med individer blant ikke-sosiale arter. Innenfor atferdsøkologi har en studert sosiale arter inngående, fordi en skulle tro at slik oppførsel er så lite fordelaktig at individer med slike tendenser ville bli eliminert (dø). Imidlertid har for eksempel bier og maur eksistert i millioner av år, dermed antar atferdsøkologer at under visse forhold må fordelen som kolonien gir, være større enn kostnadene. Slike arter er undersøkt ved å gjennomgå regnskapet for kostnader og gevinster, for å se om fordelene er større enn ulempene.