cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Musikkfest Trondheim
Historikk
Det første arrangementet i 1993 hadde et budsjett på bare kr 11 500 (tilsvarer 17 000 i 2012), men hadde over 1000 deltakere fordelt på 5 utendørsscener. Etter dette ble Musikkens Dag en prioritet for de lokale kreftene og gjennom hele nittitallet ble det gjennomført musikkens egen dag i Trondheim. Programmet varierte nok likevel mye fra år til år og det var ingen selvfølge at ikke-akustiske grupper (les rockeband o.l.) fikk delta, for det var nok korps, kor, spelmannslag, dansegrupper og andre akustiske utøvere som sto for hovedandelen av deltakerne. Mot slutten av tiåret slet man mye med økonomien og kaldt sommervær, og skalaen på MD måtte betraktelig ned. Men i 2000 slo man tilbake med en heidundrende dag, med fremføring av Tsjajkovskijs 1812-overture på Kristiansten festning, med påfølgende avfyring av kanoner. Det samme gjentok seg de to påfølgende år. Dette viste seg likevel å være en tradisjon som ikke var økonomisk bærekraftig.
I 2003 ble Musikkens Dag utsatt til den 13. september, men dette førte til få påmeldte aktører. Likevel klarte man å tromme sammen en korpsparade og litt underholdning, denne gangen på Torvet. I 2004 ble Byfesten og Musikkens Dag slått sammen og kor, korps, spelmannslag og toradergrupper spilte og underholdte på flere steder i sentrum. Mye av Trondheim Musikkråd (som man nå het) sitt fokus gikk likevel dette året til å arrangere Ronja Røverdatter sammen med Olavsfestdagene. 2004 var forøvrig det første året man etablerte at første lørdag i juni var fast arrangementsdag for MD (med et unntak i 2006).
I 2005 skjedde det en del forandringer. I tråd med de andre arrangørbyene skiftet man navn fra Musikkens Dag til Musikkfest Trondheim og musikere fra andre sjangere enn de akustiske fikk muligheten til å delta. De tradisjonelle fremføringene ble gjennomført på Torvet og i Nordre gate, mens det på Krigsseilerplassen ved Royal Garden var 14 band i spennvidden fra metal til hiphop som sto på scenen. I tillegg var det klubbscener på kvelden rundt omkring i byen innenfor mange forskjellige sjangere. En lignende modell fortsatte i 2006. Musikkfest hadde funnet sin nye form.
I 2007 var man grunnet mindre økonomisk støtte litt mer beskjeden, med bare fire scener og ikke så mange utøvere fra andre sjangere enn de akustiske. Sjangerblandingen på Torvet (en scene administrert i samarbeid med Trondheim Jazzfestival) var slående, med blant annet korpsparade, dansegruppene Flamenco Trondheim og Fusion, Trondheim Storband, pop med Marthe Valle og ska-rock med Hopalong Knut. På Solsiden samarbeidet Trondheim Jazzfestival med det kommunale hiphopsenteret Koncept og man kunne se alt fra blues (Reidar Larsen) og jazz (UM Jazz Quartet) til lokal hiphop (Gode Ord Dør Sist og Sørsia Gerilja). I 2007 var samarbeidet med Buranhus musikksenter og spesielt Lilleby kompetansesenter for Rytmisk musikk godt i gang, som igjen var med å styrke sjangerspredningen og muligheten til å nå flere utøvere og publikummere.
I 2008 hadde man også inngått et tettere samarbeid med Festival- og Arrangementskontoret (FArK) og Kultursenteret ISAK i Trondheim kommune, der én scene med ungdomsfokus (både på og bak scenen) i Jomfrugateallmenningen ble administrert av ISAK, mens det i Ravnkloa var en scene der FArK, Rockforum og AKKS (begge Buranhus musikksenter) sto som ansvarlige. I tillegg hadde man Torvet og Nordre der Trondheim Kulturnettverk (TKN) var ansvarlige og på Nedre Elvehavn, der Trondheim Jazzfestival hadde sin scene. Dette var også året man fikk en ny grafisk profil og egen nettside og det var klart for videre vekst.
I 2019 ble det klart at Trondheim kulturnettverk ikke lenger hadde økonomi til å arrangere Musikkfest i Trondheim.
I 2007 hadde Musikkfest fått seg en koordinator, i tillegg til en prosjektleder, og høsten 2008 fikk arrangementet også sitt første styre. Bestående av prosjektleder og koordinator, samt en kasserer og en profileringsansvarlig. I 2009 kunne man så vise til to nye arenaer, med Cicignons plass drevet av Trondheim kommunale kulturskole, samt nyskapningen Lamoparken. Ved sistnevnte hadde man to scener og et samarbeid med flere lag og organisasjoner med tilknytning til miljøet i bydelen, deriblant AKKS, UFFA og Lademoen Velforening. Med et sterkt familiefokus og en egen liten handlegate med boder fra lokale bedrifter. Jomfrugateallmenningen ble likevel tatt bort som scene grunnet at den lå for nære scenen i Ravnkloa, og i tillegg ble Solsiden kuttet grunnet økonomiske årsaker og at det var vanskelig med hensynet til de lokale serveringsbedriftene. Dette året hadde også Iladagene konserter ute og inne, det var sangerforbundstevne i byen med åpning i Tordenskjoldparken, det var kirkekonsert i Bakke kirke, SINTEF-koret hadde tre konserter på Bakklandet og i Midtbyen og på Blæst kunne man høre fremtidens jazzmusikere. 2009 var en opptur for arrangementet og man kunne til og med vise til et lite overskudd (som gikk videre til neste års arrangement).
Når 2010 meldte sin ankomst, var også et kveldsprogram på Rockheim og scener ved Buranhus musikksenter og på Kristiansten festning blitt inkludert. I tillegg til at det skjedde mye rart rundt om kring på forskjellige steder i byen. Det skulle også være et samarbeid med Jentebølgen som inntok byen den samme dagen, med på grunn av den kommunale streiken ble det arrangementet avlyst og det førte også til mange tekniske utfordringer for Musikkfest. Men med blant annet en ressursfull koordinator og stort pågangsmot, gikk det hele overraskende bra. Ravnkloa og Kristiansten festning falt i 2011 ut av programmet, men Musikkfest hadde likevel ni arenaer dette året: Torvet, Nordre, Lamoparken, Ila, Vestfrontplassen, Rockheim, Buranhus, Hornemansgården og Bakklandet. På Torvet hadde man et samarbeid med Trondheim Politis Musikkfestival, mens det på scenen på Rockheim dette året var fokus på et ungt program for et ungt publikum, som et samarbeid mellom Musikkfest, UKM og FArK.
I forkant av arrangementet i 2012 fikk man engasjert både en arenaleder- og programkoordinator og en PR-ansvarlig som en del av det å styrke organisasjonen rundt arrangementet i større grad. Man trimmet sceneutvalget en god del og dette året besto scenene av Lamoparken, Nordre (kor/korps), Torvet (ungdomsscene), Ilaparken og Ila Brainnstasjon, pluss aktivitet blant annet på Solsiden. Et nytt samarbeid med organisasjonen RaBalder førte til et eget barne- og ungdomsprogram i Lademoen kirke, Lademoen Kunstnerverksteder og i Lamoparken. 68 innslag sto på scenen, mens tusenvis av glade mennesker i alle aldre fikk se alle slags musikalske sjangere, dans, korps og kor - og deltok i diverse aktiviteter. I 2014 ansatte Trondheim kulturnettverk en egen arrangementsansvarlig for å profesjonalisere Musikkfest i enda større grad.
I 2019 gikk Musikkfest Trondheim fra å bli arrangert av Trondheim kulturnettverk til å bli en egen organisasjon med organisasjonsnummer 923 4345 18.
Odin Waage
Odin Waage (født 31. juli 1995 på Hamar i Norge) er en norsk skuespiller.
Han debuterte som skuespiller i filmen Sammen i 2009, og har senere spilt i flere TV-serier, inkludert dramaserien Hvaler fra 2010 og Halvbroren (basert på boka av Lars Saabye Christensen) i 2013. Han spilte en av hovedrollene i TV-serien Øyevitne i 2014, og en mindre rolle i serien Svartsjøen i 2016. Han er mest kjent for å ha spilt hovedrollen Glenn Tore (GT) i NRK-serien Rådebank våren 2020, som førte til at han vant prisen som beste skuespiller og var en av fire finalister til publikumsprisen under Gullruten 2021. For serien ble han også nominert til Seriekritikerprisen 2021 i klassen beste skuespiller i norsk serie og til Gullruten 2022 i klassen beste birolle. I 2021 spilte han også en av hovedrollene i sesong 2 av den Viaplay-sendte serien Wisting. I 2022 spilte han, og i 2023 spiller han igjen hovedrollen som kong Olav Haraldsson i Spelet om Heilag Olav på Stiklestad. Waage var i 2022 den yngste i hovedrollen i spelets historie.
Pracuúba
Pracuúba er en kommune i delstaten Amapá i nordregionen av Brasil.
Andrew Lambrou
Andrew Lambrou (gresk: Άντριου Λάμπρου, født 25. mai 1998 i Sydney i Australia) er en australsk sanger av greskkypriotisk herkomst. Han representerte Kypros i Eurovision Song Contest 2023 i Liverpool i Storbritannia med låten «Break a Broken Heart».
Bakgrunn
Lambrou ble født inn i en greskkypriotisk familie i 1998. Han vokste opp i Sydney og gikk ved AMS Music School der han lærte å spille piano. Som femåring vant han førstepremie i en eisteddfod, som skolen arrangerte. Der sang han «Do-Re-Mi» fra The Sound of Music.
Han fikk oppmerksomhet i 2013 etter å ha lastet opp en coverversjon av Evanescence-låten «My Immortal» på YouTube. Han lastet opp en 15-sekunders coverversjon av Sam Smiths «Stay With Me» på Instagram. Videoen ble delt av en spansk musikkside og skaffet ham øyeblikkelig over 2000 nye følgere. I 2015 deltok Lambrou i The X Factor Australia, der han nådde topp 20. Samme år ble han oppdaget av Sony ATV og slapp debutsingelen «Throne» i 2021.
Eurovision Song Contest
I 2022 deltok Lambrou i Eurovision – Australia Decides med sangen «Electrify». Konkurransen er Australias uttak til Eurovision Song Contest, og han endte på syendeplass i den australske finalen.
I oktober 2022 kunngjorde den kypriotiske kringkasteren CyBC at den hadde valgt Lambrou til å representere Kypros i Eurovision Song Contest 2023. Han deltok med låten «Break a Broken Heart» og endte på tolveplass i finalen.
Gunnar Fosseng
Gunnar Fosseng (født 7. august 1967 i Horten) er en norsk tidligere håndballkeeper.
Idrettskarriere
Fosseng spilte i en rekke norske håndballklubber og hadde størst suksess i Sandefjord TIF hvor han ble norgesmester fire ganger. Sommeren 1999 dro han til Spania for å spille for CB Valencia hvor han ble ut 2001.
I perioden 1987 til 2003 spilte Fosseng i alt 165 landskamper og skåret 3 mål. Han var på Norges lag under Håndball-VM 1993 og 2001, sistnevnte som kaptein.
I 2013 ble han tildelt Håndballforbundets statuett.
Yrkesliv
Fosseng har siden 2018 vært salgssjef ved Oslofjord Convention Center.
Manitoulinøya
Manitoulinøya (engelsk: Manitoulin Island, fransk: Île Manitoulin) er ei øy i Huronsjøen i provinsen Ontario i Canada. Den er den største innlandsøya i verden (øyer som ligger i en innsjø). Manitoulinøya er 2 766 km², som er betydelig større enn Hinnøya, og har også selv flere innsjøer med øyer i. Øya har tre lakseførende elver.
Det bor om lag 12 600 mennesker på øya, men om sommeren øker tallet kraftig på grunn av turister som kommer dit.
Tegneserieåret 1957
Tegneserieåret 1957 er en oversikt over hendelser, fødte og avdøde personer med tilknytning til tegneserier i 1957.
Slottskajen
Slottskajen er en gate og kai i Gamla stan i Stockholm. Den går nord for Stockholms slott, nedenfor Lejonbacken, parallelt med Strömmen og Stallkanalen. I øst ender Slottskajen ved Strömbron og Skeppsbron, i vest ved Mynttorget. Fra midt på Slottskajen går Norrbro mot nord.
Gaten fikk sitt nåværende navn i 1925. Den eldste dokumenterte betegnelsen er Stall bakkan (Stallbakken) fra 1400-tallets andre halvdel, som da også innbefattet Slottsbacken og den åpne plassen på slottets sørside. For kaiområdet nord for slottet foreslo Namnberedningen i 1921 navnet Slottsstranden, men det ble endret fire år senere av Byggnadsnämnden til Slottskajen.
Lars Hiertafjellet
Lars Hiertafjellet er et fjell i Nordenskiöld Land på Spitsbergen, Svalbard. Det har en høyde på 783 moh og ligger mellom de øvre delene Longyearbreen og Larsbreen, rundt 7 kilometer sør-sørvest for Longyearbyen.
Fjellet er oppkalt etter den svenske forleggeren og politikeren Lars Johan Hierta (1801–1872). Han var en betydelig støttespiller for forskning og hans stiftelser ga store beløp til den svenske utforskningen av Spitsbergen.
Santana (Amapá)
Santana er en kommune i delstaten Amapá i nordregionen av Brasil.
Iosif Berdijev
Iosif Konstantinovitsj Berdijev (russisk: ; født 26. november 1924 i Aşgabat i nåværende Turkmenistan, død 27. februar 1992 i Kiev) var en sovjetisk turner som deltok i de olympiske leker 1952 i Helsingfors.
Berdijev ble olympisk mester i turn under sommer-OL 1952 i Helsingfors. Han var med på det sovjetiske laget som vant lagkonkurransen i mangekamp foran Sveits og Finland. De andre på laget var Viktor Tsjukarin, Grant Sjaginjan, Valentin Muratov, Dmytro Leonkin, Jevgenij Korolkov, Vladimir Beljakov og Mikhail Perlman.
Linaaes gate (Oslo)
Linaaes gate er en gatestump i Oslo sentrum (strengt tatt bydel St. Hanshaugen), mellom Møllergata og Torggata. Ingen hus har adresse Linaaes gate, som fikk sitt navn i 1852 etter legatstifter og kjøpmann Jens Linaae. Per 2016 finnes det bygårder som har adkomst fra Linaaes gate - men ingen bygård er registrert til den gata.
En av de fire første kinoene i Oslo lå i gata; Kinoen het Fata-Morgana.
Julius von Hann
Julius Ferdinand von Hann (født 23. mars 1839 i Schloss Haus i Wartberg ob der Aist i Oberösterreich, død 1. oktober 1921 i Wien) var en østerriksk meteorolog. Han blir ansett som grunnleggeren av den moderne meteorologien.
Biografi
Han fikk sin utdannelse ved gymnaset i Kremsmünster og studerte deretter matematikk, kjemi og fysikk ved Universitetet i Wien. Fra 1865 til 1868 var han lærer ved en Oberrealschule i Linz, og i 1865 ble han utnevnt til redaktør for Zeitschrift für Meteorologie. I 1868 habiliterte han seg ved Universitetet i Wien og ble i 1873 utnevnt til førsteamanuensis i fysisk geografi. I 1877 ble han direktør for Meteorologische Zentralanstalt (Sentralinstituttet for meteorologi) og professor i meteorologi ved Universitetet i Wien. I 1897 ble han professor i meteorologi ved Universitetet i Graz, men vendte tilbake til Wien for å overta som professor i kosmisk fysikk i 1900, hvor han ble værende til 1910.
Numedalsbåten (Norefjord)
Numedalsbåten, som nå er forsvunnet, var en meget spesiell pramtype i området omkring den smale innsjøen Norefjorden i øverste del av Numedalslågen mellom Rødberg og Veggli i bygdene Nore.
Norefjorden
Den lange og smale innsjøen Norefjorden som også er Numedalslågens bredeste del langs Numedal, har et nesten ufremkommelig terreng rundt seg. Det er til dels bratt, kronglete og skogkledt rundt innsjøen og lågen at båten som et viktig fremkomstmiddel var nesten enestående på landsbygda i begynnelsen av 1900-tallet. Folk tok båten i bruk for å komme seg til skolen, til handelsmannen, til kirken og til venner og kjente. Norefjorden var også fiskerikt at det var mye garnfiske fra båter der.
Fotografiet fra Kollansrud
Den forsvunne pramtypens eksistensen er dokumentert med et enestående fotografi tatt i 1916 av et begravelsesfølge på flere prammer på øvre Norefjord utenfor Kollansrud gård. K.H. Børresen kom dit med sitt fotografiske apparat og tok et meget talende og sensasjonelt bilde som vist en liten flåte av prammer hvorav en pram med en påhengsmotor på akterspeilet, noe av det første som er sett i Norge.
Det var den populære «altmuligmannen» i bygda, Elling Nilsen Kollansrud, som skulle begraves. Prammen med påhengsmotoren var Tor Sandnæs' båt. På bildet ser man en meget eiendommelige pramtype i flere varianter som ikke har den samme fasong som dagens lågendalsprammen. Ole T. Sandnæs som var bare fire år gammel den gang, levde fremdeles i 1990-årene og lot seg intervjues av Gøthe Gøthesen om prammen med påhengsmotoren. Sandnæs og et barnebarn av båtbyggeren, Kittil Våle, forklart at den første påhengsmotoren på prammen kom allerede i 1912. Den lokale båtbyggeren Kittil Våle bygde de første prammer med feste for påhengsmotorer på ferskvann.
Numedalsbåten
Den lokale betegnelsen på den eiendommelige pramtypen finnes ikke lenge, og prammen fra Norefjord dermed blir kalt «numedalsbåt» i mangel på annet. Byggemåten for en slik pram fra øvre Norefjord er noe forskjellige fra den typiske byggemåten for den vanlige båttypen på Lågen, men har flere felles trekk som å ha en flat bunn med tre bordplanker som er lagt butt i butt, men natene der kant settes mot kant, har blitt dekket med lekter eller slitelister. Konstruksjonen vist seg å være noe svakt og dermed ble senere prammer bygget med bare et bunnbord. Denne pramtypen som skilt seg fra lågendalsprammen, ble derfor kalt «enbordinger» lokalt sett langs Numedal.
Utseendet på Numedalsbåten er meget forskjellige fra andre samtidige prammer med få unntak som et noe større forspeil, også kalt «nesespeil», hevet over vatnet og med spring både for og akter på båtens lengde. Den er klinkbygget med flere bordplanker, men fra nederst bord som er utfallende over vannet, er den øverste bordgangen loddrett og som hadde blitt skrånet pent av slik at den bare var et par tommer bred mot forspeilet. Numedalsbåten som sett på bildet var smalt og lang slik at den kan ha to setter med årekeiper. Tre av de åtte båtene på bildet fra 1916 hadde et sett årekeipe helt forut uten tofte for roeren.
Airport ’80: Concorde
Airport '80: Concorde (originaltittel: The Concorde … Airport '79) er en amerikansk actionthriller og katastrofefilm fra 1979 regissert av David Lowell Rich. Filmen handler om en kvinnelig journalist som kommer over avslørende papirer om ulovlig våpeneksport til USAs potensielle fiender. Under en tur i et Concord forsøker våpenselgeren å få henne skutt med avanserte raketter og til slutt må flyet nødlande i Alpene. Dette er den fjerde og siste av Airport-filmene. De ledende rollene spilles av Alain Delon, Susan Blakely og Robert Wagner, mens sentrale biroller spilles av Sylvia Kristel og George Kennedy.
Filmen ble meget dårlig mottatt av anmelderne og ble heller ingen publikumssuksess.
Numedalsbåten (Norefjord)
Kittil Hvåle
Hemmeligheten bak hans suksess var at han konstruere akterenden meget nøysomt så den skulle være formet med akterspeilet noe hevet over vatnet. Formålet var at båten skulle «slapp vannet» meget lett. Dermed var hans båtene ansett for å være meget lettrodde, og han hadde vært med på å montere en påhengsmotor av god, gammel årsgang siden 1912 på «sine» prammer.
Airport ’80: Concorde
Handling
Handlingen utspinner seg ombord på et nyinnkjøpt Concorde-fly som flyr fra USA til Moskva. Flyet er ute på sin jomfrutur og skal mellomlande i Paris. På tur over Alpene blir flyet angrepet av missiler. Det ene missilet treffer og er nær ved å dele flyet i to. Skadene gjør at flyet må foreta en nødlanding i Alpene. Bak angrepet står Kevin Harrison, direktør for våpenselskapet Harrison Industries. Hensikten er å drepe den kvinnelige reporteren Maggie Whelan som er i besittelse av sensitive dokumenter som viser at selskapet har solgte våpen til USAs fiender.
Popularitet og økonomi
Airport 80 ble ingen publikumssuksess. I USA innbrakte den $13 millioner, under halvparten av det som den tredje filmen innbrakte og over syv ganger mindre enn den første.
Produksjonskostnadene var på $14 millioner.
Anmelderne
Den ble meget dårlig mottatt av anmelderne, noe som blant annet gjenspeiles i at den kun har fått 14 % på Rotten Tomatoes. Den amerikanske filmanmelderen Leonard Maltin har gitt den BOMB i sin Movie Guide.
Også de fleste norske anmelderne gav den dårlig mottakelse. Men VG gav den terningkast tre.
DVD-arkivet skrev følgende i 2006: «''den aller dårligste filmen av dem alle, og midt i filmen begynte jeg faktisk å lure på om jeg satt å så på "Airplane", parodifilmen til nettopp "Airport" filmene. Da det store Concorde-flyet ble angrepet av jagerfly med raketter, lo jeg så jeg grein. Det er noe av det mest urealistiske og komiske jeg noensinne har sett.» Videre: «Det finnes ikke ord for å beskrive hvor dårlig og komisk denne filmen er''».
Annet
Filmen inneholder noen svært urealistiske scener, som for eksempel når den ene piloten «sveiver ned ruta» og begynner å skyte på et jagerfly.
A Woman in the Ultimate
A Woman in the Ultimate er en amerikansk stumfilm fra 1913 regissert av Dell Henderson.
Nordic Green Left Alliance
Nordic Green Left Alliance (NGLA) er en partiallianse av de nordiske sosialistiske venstrepartia. Alliansen ble etablert den 31. januar 2004 på et møte i Reykjavík på Island. Med i NGLA er islandske Vinstri hreyfingin – grænt framboð (Venstrebevegelsen – de grønne), Vänsterförbundet (Finland), Vänsterpartiet (Sverige), Socialistisk Folkeparti (Danmark), Sosialistisk Venstreparti (Norge), Tjóðveldi (Færøyene) og Inuit Ataqatigiit (Grønland). Formålet med alliansen er å styrke samarbeidet og kontaktene mellom de nordiske venstrepartia, og det internasjonale samarbeidet generelt, både på europeisk og globalt plan.
Partiene baserer det politiske arbeidet sitt på internasjonal solidaritet, sosial rettferd og bedre fordeling av samfunnsgodene, likestilling og solidaritet med de kommende generasjonene gjennom en bærekraftig utvikling.
Samarbeidet har pågått lenge uformelt, og NGLA er en formalisering av dette samarbeidet. I statuttene blir det blant annet understreket at alle de deltakende partien er helt selvstendige, og at samarbeidet bygger på det konføderale prinsippet om enighet.
Wu-Massacre
The Wu-Massacre er et studioalbum utgitt av de amerikanske rapperne Method Man, Ghostface Killah og Raekwon den 30. mars 2010. Albumet inneholder blant annet noe produksjon av RZA og Allah Mathematics.
25. november 2009 premierte Mathematics sangen «Meth Vs. Chef 2» live på radioshowet til MathFiles. Sangen inneholder vers fra Method Man og Raekwon, og sangen er fra The Wu-Massacre.
Clone Wars
Clone Wars kan vise til:
Star Wars
Clone Wars (eller klonekrigen) er en intergalaktisk krig i Star Wars-universet.
Smerte
Forskjellige smerteteorier
Hovedartikkel: smerteteorier
Psykologiske faktorer vedrørende smerte
Det man i dag vet om smerte har forandret seg mye i løpet av de siste to århundrene, naturligvis. Rundt 1664 kom en av de første forklaringene på smertemekanismer, fra Descartes som var at smertemekanismen fungerte som i et klokketårn. Om skade inntreffer i foten, vil det gå et direkte signal opp til et smertesenter i hjernen, hvor signalet tolkes. Likt en klokker som trekker i et tau nede i kirken for å ringe med klokkene øverst i tårnet. Denne teorien ble videreutviklet av en rekke andre fysiologer og forskere, bl.a Von Frey. Von Freys teori tok utgangspunkt i at reseptorer (nerveender/smertelegeme) i huden er spesifiserte til ulike opplevelser av smerte. For eksempel: Krause end-bulbs er kulde-reseptorer, Ruffini ende-organer er varme-reseptorer osv. Andre kom etter Von Frey og utviklet teorien videre til et punkt hvor man mente at både reseptorer, nervefibre og nerver var spesifiserte til forskjellige «oppdrag» innen smerte. For eksempel følelsen av varme kommer av fyring i C-fibre, følelsen av kulde kommer av fyring av A-delta fibre. Denne teorien kalles i dag den spesifiserte smerteteorien, og det finnes fortsatt mange tilhengere av den teorien; så mange at enkelte lærebøker beskriver den som et faktum og ikke som en teori. Derimot finnes det mange enkle problemer med denne teorien. Nyere forskning viser at det i faktum er et klart forhold mellom psykologi og opplevelsen av smerte (fysiologi). Samtidig forklarer heller ikke teorien kronisk smerte eller fantomsmerter.
Hvordan kan psykologiske faktorer endre opplevelsen av smerte?
I 1965 presenterte Ronald Melzack og Patrick D. Wall en smerteteori som gikk ut fra nyere forskning. Den viste at psykologiske variabler virker inn i signaloverføringen fra stimuli til sansing og påvirker det mønster av nerveimpulser fra kroppen og i hjernen, som ligger til grunn for den bevisste opplevelsen av smerte. Dette impliserte at når en skade inntreffer vil signaler i et kodet mønster sendes fra de frie nerveendene gjennom nervebaner til det dorsale hornet i ryggmargen hvor signalet tolkes før det sendes videre langs oppovergående baner til hjernen. Det dorsale hornet er der impulser ute fra kroppen kommer inn i ryggmargen fra baksiden av ryggmargen og det er sammenkobling mellom nervefibre utefra kroppen, fibre fra hjernen og fibre som går opp til hjernen. Flere signaler påvirker hva som sendes opp til hjernen. I tillegg presenterte de et eget inhibitorisk/begrensende system som skal forhindre smerte i menneskekroppen. Dette kan skje både direkte i det dorsale hornet eller ved nedadgående baner fra hjernen som skal kontrollere smerte. Dette forklarer fullt ut hvordan følelsen, oppmerksomhet og forventning blant annet kan påvirke smerteopplevelsen.
Tidligere erfaringer
Eksperimentell forskning har vist at tidligere erfaringer spiller en rolle i opplevelsen av smerte. Melzack og Scott (1957), oppfostret skotske terrier i isolerte bur helt fra fødselen slik at de var helt upåvirket av naturlig stimuli. Dette inkluderte også at hundene aldri hadde opplevd skader som ellers er uunngåelig for hunder. Da hundene var fullvoksne ble det gjennomført en rekke eksperimenter med overraskende resultat. Disse hundene reagerte svært merkelig til skadelig stimuli. For eksempel ville mange av dem gjentatte ganger støte nesen borti brennende fyrstikker. Videre tålte de også stikk av nåler uten å vise noen spesiell reaksjon til smerte. Derimot lærte hundene relativt raskt å unngå skadelig stimuli. På denne måten virker det naturlig å kunne si at unge dyr lærer basisen av miljøbasert stimuli i barndommen, og at dette spiller en viktig rolle i smerteopplevelse. Det er videre også generelt akseptert at barn blir påvirket av foreldre i deres holdninger til smerte. Det finnes mange forskjellige holdninger til smerte, noen blir svært påvirket av et lite kutt, mens andre ser ut til å ikke merke det engang. Det er klart at dette kan påvirke barns holdninger til smerte, noe som vil følge ut resten av livet. Ved behandling av skader, som sying av kutt hos barn, er foreldrenes følelse av trygghet eller utrygghet avgjørende for barnets opplevelse av stikk for bedøvelse og andre ubehag under undersøkelse og behandling.
Betydningen av situasjonen
Ivan Pavlov (1927, 1928) utførte et eksperiment som hadde stor innvirkningen på ideen om at betydningen av situasjon hadde innvirkning på smerteopplevelsen. Vi vet at hunder reagerer med aggresjon på elektriske sjokk til potene. Derimot fant Pavlov ut at om han konsekvent presenterte mat til hundene rett i etterkant av sjokket ville ikke hundene reagere aggressivt. Hundene har altså laget en ny reaksjon på sjokket, og det viktige i denne sammenhengen er at stimuleringen blir lokalisert, identifisert og evaluert før det produseres en bevisst opplevelse og ytre atferd. Betydningen av situasjonen kan også vises med et annet eksempel; De fleste som opplever å ha vondt i magen vil konkludere med at det bare er mageknip som følge av gasser. Men i noen tilfeller, spesielt om man nettopp for eksempel har lært om magekreft, kan denne mageknipen føles totalt overbevisende og mer hellende mot kreftsmerter. Smerten kan i slike tilfeller bli betydelig verre helt til personen søker legehjelp og får bekreftet at det ikke er magekreft. Det er på denne måten lett å se at betydningen av situasjonen man er i spiller en stor rolle i opplevelsen av smerte, både for dyr og mennesker.
Oppmerksomhet/distraksjon og angst
Om vi ser på en helsesøster som setter vaksiner eller tar blodprøver på barn vil vi se at hun eller han har en helt spesiell teknikk. Denne går metoden tar utgangspunkt i å avlede pasienten fra det smertefulle stimuliet som nødvendigvis vil følge. Distraksjon av oppmerksomhet kan også forklare hvordan sportsutøvere noen gang kan forsette hele løp uten å merke at de er alvorlig skadet. En studie på effekten av musikk og "white noise" i smertedemping har vist at folk raskt klarer å bruke hørselsinntrykk for å dempe opplevelsen av smerte. I et eksperiment (Melzack 1963b) hadde forsøkspersonen hånden i et isbad, noe som produserer en dyp og alvorlig smerte, som de fleste ikke klarer mer enn få minutter av. Derimot når forsøkspersonen fikk muligheten til å høre på musikk og «white noise» ville de ikke bare sitte passivt å høre på musikken, men heller trampe takten, synge og endre volumet på musikken ofte for å distrahere oppmerksomheten på smerte. Samtidig fungerer ikke distraksjon på smerte om man får en plutselig økning i smerte, kun når man opplever en gradvis sakte oppbygging av smerte. Dette er for at smerte er «laget» for å gripe oppmerksomheten og reagere til den.
Vi vet i tillegg at om man er fokuseret på smerten, vil den i de fleste tilfeller oppleves som sterkere. Et eksperiment av Hall og Stride (1954) viste at dersom ordet «smerte» var i instruksjonen til forsøket som forsøkspersonene leste, ville et elektrisk sjokk oppleves som mer smertefullt enn om ordet «smerte» var utelatt fra instruksjonen.
Følelse av kontroll
Mens vi vokser opp lærer vi at smerte har et helt unikt aspekt; etter en skade vil smerte forsette uten mulighet til å unngå den helt. En pasient med alvorlige brannskader har ikke mulighet til å unngå den intense smerten som produseres når døde hudlag må fjernes, gang etter gang. Samtidig er det ikke noe flukt fra denne smerten, slik det er mulig å gå unna ubehagelige syn eller lukter kan man ikke unngå smerten når kroppen er skadet. Noen smertefulle stimuli er selvfølgelig mulig å unngå, å ta i en varm ovn eller gå på en skarp stein skaper en rask refleks som skal trekke kroppen unna potensiell skadelig stimuli. Det er også mulig å dempe følelsen av smerte med å gi mennesker følelsen av at de har kontroll over den nødvendige smerten, selv om de egentlig ikke har det. Et eksperiment av Bowers (1968) viste at dersom forsøkspersonene i et eksperiment ble fortalt hvordan de kunne reagere på elektriske sjokk som ville bli gitt, ville de gi beskjed om mye mindre smerte enn de forsøkspersonene som fikk beskjed om at de ikke kunne gjøre noe for å unngå smerten. Denne eksperimentelle forskningen har vært svært viktig i smertebehandling etter inngrep når pasienter har fått fjernet galleblæren e.l.. Nå får pasienter detaljert informasjon om smerten de kan føle etter en slik operasjon, og hvordan de kan «overvinne» den.
Kulturelle forskjeller
Fysisk smerte oppleves tilnærmet identisk uavhengig av etnisitet. Likevel er det stor forskjell i forestillinger, oppførsel og holdninger når det gjelder å tolke smertesymptomer og ikke minst uttrykke selve smerten.Jo større den kulturelle forskjellen er, jo større sjanse er det for at pasientens oppførsel oppfattes som unormal.
Det finnes fire forskjellige terskler i forhold til smerte:
Som tidligere nevnt finnes det ingen kulturell variasjon i sanseterskelen, og sensoriske nervefibre virker derfor til å være de samme hos alle.
Hypnose
I et eksperiment av Hilgard og Hilgard (1986) ble forsøkspersoner kuttet og utsatt for intens varmestimuli. Forsøkspersonene kunne i ettertid si at de følte en skarp berøring eller sterk varme men at opplevelsen aldri nærmet seg «smerte». Dessverre kan bare en liten del av verdens befolkning oppnå en så dyp hypnose at operasjoner kan gjennomgåes med lite eller helt uten bedøvelse. Selv-hypnose eller dyp meditering og intens fokusering på indre følelser, tanker og bilder kan produsere en tilstand lik hypnotisk bedøvelse/smertefrihet. Indiske fakirer er for eksempel i minst et tilfelle eksperimentert på (Larbig, 1982). I fakirens transe-tilstand viste EEG-en en kraftig økning i theta-aktivitet, noe som symboliserer intens mental aktivitet, og intens aktivitet i det sympatiske nervesystemet. Det indikerer mot forventningen at kroppen er avslappet, men heller at kroppen er klar for aksjon. I denne transe-tilstanden kunne fakiren penetrere huden sin med et sverd uten smerte eller blødninger. Det er et faktum at ikke alle mennesker kan bli hypnotiserte. 30% oppnår dyp hypnose, 30% oppnår moderat hypnose, 30 % oppnår lett søvnig hypnose mens de resterende 10% ikke oppnår noe forandring i det hele tatt. Disse tallene er på mange måter interessante i seg selv siden de har en slående likhet til placebo-respondent kontra placebo-non-respondent. Samtidig er det sterke beviser for at mangelen til respondering til smerte hos hypnotiserte personer i seg selv er mer enn en placebo-effekt. Et eksperiment utført av McGlashan (1969) har vist at smerteterskelen og smertetoleransen er meget opphøyet under hypnose, men kun smerteterskelen er opphøyet etter placebo-bruk. Faktisk viste eksperimentet at hypnose i seg selv har en placeboeffekt, men også en annen effekt som øker smerteterskelen og smertetoleransen ytterligere.
Svingstang
Svingstang er et turnapparat og en øvelse i turn for menn. Utøveren skal utføre forskjellige momenter og avslutte med et større antall rotasjoner før han lander. Øvelsen bedømmes av turndommere og høyeste poeng er 10. Svingstangen er 2,55 meter høy og 2,40 meter.
Svingstang er en olympisk øvelse i turn for menn. Den tilsvarende øvelsen for kvinner er skranke.
Smerte
Hvordan måles smerte og hvordan kan smerte variere i varighet og kvalitet?
Fenomenet smerte er noe de fleste av oss kjenner lett igjen, og som de fleste har opplevd. Vi vet av faktum at smerte er viktig for overlevelse. Et kjent eksempel på dette er pasienter som lider av congenitial analgesi, altså manglende evne til å føle smerte. Dette er ofte forbundet med tidlig død, siden ingen smerter varsler om skadelige bevegelser ved benbrudd, brannskade eller blindtarmbetennelse. Samtidig viser det seg også klart at barn med denne lidelsen ikke lærer å unngå skadelig stimuli. Vi vet også at den vanligste årsaken til legebesøk er smerte. 50% av alle voksne som besøker lege gjør dette på grunn av et smertesymptom. Samtidig som smerte er et alvorlig personlig problem, er det også et samfunnsmessig problem da det fører til sykefravær som «koster» samfunnet.
Kronisk smerte
Kronisk smerte rammer rundt 30 % av den voksne befolkningen og er den viktigste årsaken til langtidssykefravær og uførhet. I Norge kan halvparten av uførhetstilfellene tilskrives langvarig smerte, og det er også en av de vanligste årsakene til langtidsfravær.
Forbigående smerte
Den som er mest kjent for de fleste av oss er forbigående smerte. Den har en klar funksjon i for både mennesker og dyr. Først og fremst skal den motivere oss for å trekke oss unna eventuell skadelig stimuli, men den skal samtidig også lære oss hvilke stimuli som kan være skadelige. Forbigående smerte oppstår gjerne før seriøs skade inntreffer, og forsvinner etter få sekunder. Når dette er sagt er det for de fleste lett å forestilles seg eksempler på denne typen smerte. Et eksempel er når man såvidt legger handen mot noe varmt, og trekker den unna raskt.
Akutt smerte
Derimot, er man uoppmerksom og det skadelig stimuli først inntreffer kan akutt smerte forekomme. Akutt smerte er alvorlige skader som medfører en mer langvarig smerte og forteller oss at vi er skadet. I all hovedsak skal denne smerte gjøre at vi holder oss i ro og starter helbredelsesprosessen. De fleste av oss har sannsynligvis opplevd dette også, enten man la hånden på en kokeplate eller vrikket hælen. Da vet vi også at dette medfører en perioden hvor for eksempel foten leges, hvor man ikke kan/bør bevege seg så mye. For de aller fleste av oss vil det ikke ta mer en 1-2 uker før man er helt leget. Men i noen tilfeller fortsetter altså smerten, selv om det er lenge siden skaden er leget. Dette kaller vi kronisk smerte. Kronisk smerte er et av feltene innen smerte som er forsket mest på det siste århundre, siden det ikke har noen åpenbar grunn. I kronisk smerte kan man si at smerte ikke lengre er et symptom av en skade eller sykdom, men her blir smerten en lidelse i seg selv.
Eksperimentelt indusert smerte
Eksperimentelt indusert smerte er smerte som under kontrollerte forhold fremkalles i forskningsprosjekter. Dette er viktig for å kunne studere og forklare fenomenet smerte.
Smerte er en subjektiv opplevelse
I mange tilfeller kan man spørre seg hvordan man beskriver smerte. Smerte er i aller høyeste grad en personlig opplevelse. Per kan ikke vite hvordan Arne føler smerten i den vrikkede foten hans, men han kan forestilles seg ut ifra personlige erfaringer hvordan det kan føles. Men samtidig kan ikke Per vite hvordan Annes menstruelle smerter føles, siden han ikke har noen personlige referanser å knytte det opp mot. Samtidig kan vi også tenke på smerte i to aspekter; kvalitet og intensitet. Kvaliteten av smerte kan beskrives med følelser vi alle har opplevd; brennende, stikkende, sviende etc. Intensiteten av smerte er et mål av selve smertefølelsen, uavhengig av kvalitet. Rett og slett hvor sterk smerte man føler. Disse to aspektene tok forskerne Melzack og Torgerson (1971) med da de lagde et skjema for å beskrive smerte i forskjellige aspekter. Utfyllingsskjemaet ble kalt McGill Pain Questionnaire, og kan «definere» tre forskjellige kvaliteter, ved klassifikasjon av 102 ord i mindre grupper som beskriver forskjellige aspekter av smerte. Disse tre kvalitetene er; sansekvalitet, emosjonelle kvaliteter, og evaluerende kvaliteter.
McGill Pain Questionnaire
En av de mest tradisjonelle måtene å måle smerte på er den såkalte McGill Pain Questionnaire (MPQ). Måten ble utviklet ved McGill University (Montreal, Quebec, Canada) i 1971, av R. Melzack og W. S. Torgersen. Undersøkelsen er selvrapporterende og gir individene muligheten til å gi legen en god beskrivelse av den enkeltes opplevelse av smertens kvantitet, kvalitet og intensitet. Pasientene presenteres for en liste med 78 ord og uttrykk relatert til smerte og fordelt i 20 seksjoner. Pasienten merker selv av de ord og uttrykk (man kan velge flere) som best beskriver smerten denne opplever. Seksjonene 1–10 inneholder sensoriske ord og uttrykk. Seksjonene 11–15 inneholder affektive ord og uttrykk. Seksjonen 16 inneholder evaluerende ord og uttrykk. Seksjonene 17–20 inneholder diverse relaterte ord og uttrykk.
Smerte: følelsesmessig og emosjonelt aspekt
Samtidig kan vi også si at smerte er en subjektiv opplevelse med følgende kjennetegn; en hver smerte har en viss styrke eller intensitet. Et nålestikk føles definitivt mindre intensivt enn et beinbrudd. Vi kan også si at smerte har et følelsesmessig eller emosjonelt aspekt, siden smerte er alltid forbundet med et visst ubehag. Vi kjenner også igjen at smerte fremkaller en tankeprosess angående smerten, og vi kan derfor tilføye et kognitivt aspekt. Smerte har også et romlig og temporalt aspekt, siden vi kan føle en mer eller mindre klar lokalisering av smerten og mer eller mindre varighet i smerten.
Smerteintensitet: subjektive mål
McGill Pain Questionnaire kan definere intensiteten av smerte. Her har vi noen forskjellige måter. Innen eksperimentell forskning og McGill Pain Questionnaire måles intensiteten av smerten ved hjelp av verbal rapport fra pasient og visual analouge scale og numerical rating scale. Ved NRS (numerical rating scale) kan smerten gis en skåre fra 1 til 10. 10 er verst tenkelige smerte, og 1 lett smerte. VAS (Visual analouge scale) er på mange måter svært lik NRS, men her brukes kun en linje på 10 cm uten synlige tall hvor pasienten må sette et kryss. I ettertid brukes en linjal for å lese av resultatet, slik at man kan havne på 4,5 f.eks.
Smerteintensitet: objektive mål
Samtidig har nyere forskning banet vei for nye objektive målinger av smerte, da man ikke kan kalle verbal rapport fra en pasient objektive. Eksempler på dette er EEG, fMRI og reflekser. EEG måler for eksempel blodstrømmen i hjernen, og økt metabolisme som særlig kan si noe om opplevelsen av smerte.
Smerte kan måles
En studie av Wager et al. (2013) demonstrerer at smerte lar seg måle, og det er søkt patent på metoden, som blant annet utnytter fMRI og avanserte modeller for beregning.
Flybensin
Kvalitetskrav til flybensin
Kravene til filtrering med maksimal partikkelstørrelse og partikkelmengde er noe større for flybensin enn for vanlig bilbensin. Det er også krav til at det ikke skal dannes damp ved lavere lufttrykk som kan skape bobler (damplås) i bensinanlegget.
Prosedyrer ved fylling av flybensin
Siden det kan dannes vann i bensinen av kondens, og denne kan danne ispropper eller gi motorproblemer, blir det før hver flytur tappet litt bensin i en liten, klar beholder for å se etter vann. Det er varierende antall slike tappekraner på de forskjellige flymodellene.
Ved fylling av flybensin kobler man alltid en jordingskabel med en klemme i enden fra bensinanlegget til en metallgjenstand på flyet, for eksempel eksosrøret. Dette skal hindre gnistdannelse mellom flyet og bensinanlegget under bensinfyllingen.
Bilbensin for småfly
Prisen av flybensin påvirkes ikke av avgifter på biltrafikken som er pålagt bilbensinen, men siden det produseres små mengder, og det er kostbart å opprettholde distribusjonsopplegg for flybensin, blir likevel prisen på flybensin relativt høy. Flere småflymotorer er godkjent for å bruke både 100LL og vanlig bilbensin. Ved bruk av bilbensin på småfly kan man få refundert de bil- og vei- relaterte avgiftene på bilbensin. Faren for stans av motoren på grunn av dampdannelse i bensinanlegget (damplås), er noe større med bilbensin. Noen flyeiere bruker derfor 100LL i den ene vingetanken og bilbensin i den andre vingetanken. Da bruker de flybensin til avgang og landing, og stort sett bilbensin ellers. Mange fly har tankvelger som kan stenge bensintilførselen, eller velge mellom høyre og venstre vingetank.
Diesel / Jet A1 for småfly
Det er gjort forsøk med dieselmotorer for småfly. Motorprodusenten Thielert i Tyskland var kommet langt i sertifiserings- og konstruksjons prosessen for dieselmotorer for småfly da de gikk konkurs. Det finnes derfor relativt få småfly med dieselmotor. Jet A1 er lett tilgjengelig og billig på mange flyplasser. Diesel har også mer energi per liter drivstoff. Det er mye ferdigutviklet teknologi for bilindustrien for dieselmotorer, så det er mange gode grunner til at småflyene bør gå over til diesel, men tilgangen til motorer har hindret denne utviklingen hittil. Siden småflymotorer må heloverhales etter omtrent 2000 flytimer, vil et godt tilbud på diesel byttemotor være attraktivt, og kunne gi utskifting av motorene i hele småflyflåten over en del år.
Oljeselskaper med flybensin
Statoil og Shell har vært de selskapene som selger mesteparten av flybensinen som selges i Norge. I 2015 er Statoil Aviation i Norge og Sverige solgt til Air BP. Et lite svensk selskap "Hjelmco" har i en del år tilbudt 100 oktan flybensin uten bly, og er i ferd med å komme inn på det norske markedet.
På stadig flere kortbane-flyplasser har selskapene sluttet å tilby 100LL. Småflygere må derfor ringe på forhånd om de skal på langtur for å forsikre seg om at de får det nødvendige drivstoffet der de forventer det, og at de har riktig kort til kortautomaten. Tilgjengeligheten på flybensin kan gi drastiske forandringer på en slik reiserute.
Utilgjengelige tankanlegg
Avinor har begrensede åpningstider tilsvarende vanlig arbeidstid på en del mindre flyplasser. Utenom åpningstid er det både stengte porter i gjerdene og forbudt å lande der. Det er riktignok på trappene et komplisert regelverk som tillater noen småflygere å bruke noen slike plasser utenom åpningstid. For andre småflygere er det umulig å fylle 100LL på disse stedene utenom arbeidstid selv om rullebanen er hinderfri og bensinanlegget er selvbetjent. Dette er i stor kontrast til stengte bensinstasjoner for bil der man midt på natta kan kjøre inn, fylle tanken full og betale med kort uten problem.
Private tankanlegg
Det er ikke uvanlig at flyklubber og private flyplasseiere har eget bensinanlegg med tank for flybensin. Disse kjøper gjerne en full tank som leveres av tankbil fra oljeselskapene. Småflygere på tur som trenger å fylle på slike plasser må både forsikre seg om at det er flybensin å få kjøpt, at de får lov til å kjøpe, og avtale betalingsmåte, og det må være eier eller flyklubbmedlem til stede på plassen når de kommer.
Flybensin på kanner
Flyeiere uten eget flybensinanlegg på hjemmeplassen vil ha behov for å kjøpe flybensin på kanner fra andre flyplassbensinanlegg. Forskriftene for veitransport med bensin tillater ikke mer enn 240 liter bensin i en bil eller tilhenger for slik transport. Siden mange småfly bruker 30 til 40 liter i timen, vil en slik tur etter flybensin gi relativt lite flyging.
Ved fylling av flybensin fra jerrykanner brukes en stor trakt med et spesielt skinn som flybensinen filtreres igjennom for å sikre at det ikke kommer partikler i flyets bensinanlegg. Denne trakten settes i tankåpningen.
Avgas
Folkerepublikken Kinas spesielle økonomiske soner
Folkerepublikken Kinas spesielle økonomiske soner  er spesielle økonomiske soner ( 经济特区 Pinyin: Jīngjì Tèqǖ) i Fastlands-Kina. Regjeringen av Folkerepublikken Kina innrømmer disse sonene en egen økonomisk politikk og større fleksibilitet styringsmessig. Dermed kan sonene benytte seg av økonomiske styringstiltak som fremmer investeringer i større grad enn den politikk som kan føres annetsteds i resten av Fastlands-Kina.
Historie
Siden sent i 1970-årene har det kinesiske kommunistparti arbeidet med nye økonomiske virkemidler. Utviklingen gikk gjennom flere stadier. Men tidlig i 1980-årene ble det opprettet spesielle økonomiske soner i flere kystområder.
I provinsen Guangdong:
I provinsen Fujian:
I 1984 åpnet Folkerepublikken Kina ytterligere 14 kystbyer for utenlandske investeringer under lignende vilkår, men som «åpne kystsoner» som ikke helt hadde samme gode vilkår :
Serra do Navio
Serra do Navio er en kommune i delstaten Amapá i nordregionen av Brasil.
Folkerepublikken Kinas spesielle økonomiske soner
Historie
Fra 1988 kom nye områder til. Det året ble hele øyprovinsen Hainan en spesiell økonomisk sone, og de fire opprinnelige økonomiske sonene ble samtidig utvidet i størrelse.
Kort etter ble de åpne kystsonene også utvidet om omfattet fra da av:
Fra 1992 åpnet regjeringen også en rekke grensebyer og dessuten alle hovedstedene for alle provinser og autonome regioner.
I tillegg ble 15 frihandelssoner, 32 økonomiske og teknologiske utviklingssoner på statsnivå og 53 nye og high-tech indristruelle utviklingssoner i store og mellomstore byer. Disse sonene har andre modeller for preferensielle økonomiske vilkår enn de øvrige.
Økonomiske særvilkår i de spesielle økonomiske soner
De spesielle økonomiske soner er behandlet som separate enheter i nasjonale økonomisk og finansiell planlegging, og utøver provinsnivåmyndighet over sin økonomiske administrasjon. Sonenes lokale partikongresser og regjeringer har lovgivende myndighet.
经济特区
Zeil
Zeil er Frankfurts mest kjente forretningsgate, og også den forretningsgaten i Tyskland som har høyest omsetning. Den ligger i Frankfurts indre by. Størstedelen av gaten er en gågate som strekker seg fra Hauptwache i vest til Konstablerwache i øst. På vestlig side fortsetter gaten Biebergasse til den såkalte Freßgass («etegaten»), som ender ved Operaplassen. I østlig retning fortsetter Zeil som vanlig bygate til Friedberger Anlage, som er del av Frankfurts tidligere ringskanse. Pfingsweidstraße følger samme retning videre til Zoo.