cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Delingsforhold
Affin geometri
Velger man et punkt O som origo i dette affine rommet, kan man da angi punktet T ved posisjonsvektoren   og tilsvarende for punktet A. Da har man tilsvarende at
Man kan nå identifisere linjestykket AT  med vektoren og tilsvarende TB med (1 - t)v. På den måten vil linjestykket tilsvare vektoren v. Dermed har man for delingsforholdet
hvor ikke lengden til vektorene inngår.
Hvis linjestykket AB  er en indre del av et større linjestykke PQ , vil man på tilsvarende måte kunne skrive. Punktet A er da angitt ved parameterverdien t = a , mens punktet B  har t = b. Da blir på samme måte
Det viser at delingsforholdet er negativt når  t < a  som tilsvarer at T  ligger utenfor punktet A. Det samme skjer når t > b  som betyr at delingspunktet ligger utenfor punktet B. Mer nøyaktig, så er da λ < - 1, mens i det første tilfellet ligger delingsforholdet i intervallet - 1 < λ < 0. Når punktet T  nærmer seg B, går delingsforholdet mot ±∞, avhengig av fra hvilken side tilnærmelsen skjer.
Harmonisk deling
Betrakter man et linjestykke AB  som blir innvendig delt av et punkt T, så kan man alltid finne et annet punkt S som deler linjestykket utvendig og som har et like stort delingsforhold, men med motsatt fortegn. Man sier da at punktene S  og T  er harmonisk konjugerte med hensyn til linjestykket AB. Da oppfyller delingsforholdene (A,B;T) = - (A,B;S)  som kan skrives som
hvor s  og t  er de affine parametrene for punktene T  og S. Nå er b - t = b - a - (t - a)  og b - s = b - a - (s - a)  som gir
I euklidsk geometri vil linjestykket AB  ha en lengde proporsjonal med parameterdifferansen b - a  og tilsvarende for de andre linjestykkene. Resultatet kan da skrives som
som viser at AB  er det harmoniske gjennomsnittet av linjestykkene AT  og AS. Man sier også at linjestykket AB  er harmonisk delt av punktene T  og S. Gitt A, B  og T, kan man ved en ren geometrisk konstruksjon finne punktet S  som gir en slik spesiell deling.
Otto Joachim Moltke
I 1788 ble han juridisk kandidat og foretok deretter en reise til Frankrike, hvor han ble vitne til utbruddet av revolusjonen. Han begynte sin embetskarriere 1798 i Norge som amtmann i Bratsberg. I 1800 ble han utnevnt til stiftamtmann i Kristiansand og amtmann i Nedenes.
I 1804 vendte han tilbake til Danmark der han var direktør i Rentekammeret frem til 1813. Deretter var han president i det slesvig-holsten-lauenborgske kanselli, og kom dermed til å bekle en av de viktigste og vanskeligste poster i staten. I 1824 ble han utnevnt til geheimestatsminister.
Moltke utnevntes 1800 til kammerherre, ble 1810 kommandør av Dannebrogordenen, fikk 1815 storkorset og ble i 1826 ridder av Elefantordenen.
Han var sønn av grev Adam Gottlob Moltke som dikteren Adam Gottlob Oehlenschläger ble oppkalt etter.
Avro 618 Ten
Avro 618 Ten eller X var et tre-motors passasjerfly fra 1930-tallet. Det var en britisk lisensprodusert kopi av Fokker F.VIIB/3m.
Utvikling
I 1928 inngikk Avro en avtale med Fokker om lisensproduksjon av Fokkers vellykkede F.VIIB/3m for salg innen Det britiske imperiet (unntatt Canada).
Avros modellbetegnelse 618 Ten ble tatt i bruk fordi flyet hadde kapasitet for åtte passasjerer med to manns besetning. Flyet ble først vist på et flystevne i England i 1929.
Australia
To av disse gikk tapt i havarier allerede første driftsår: Southern Cloud i De australske Alper den 21. mars 1931 (vraket ble først funnet i 1958) og Southern Sun i British Malaya i november 1931 under den første postflyvningen til United Kingdom. Selskapet innstilte deretter driften og gjenværende fly solgt. Southern Moon ble ovetatt av Charles Ulm og bygget om i 1933 for langdistanse flyvninger og utstyrt med 330 hp (250 kW) Wright Whirlwind stjernemotor. Den gjenoppstod som VH-UXX Faith in Australia og ble brukt under en konkurranseflyvning England – Australia. De andre to ble solgt til et annet australsk selskap. Den siste gjenværende var i drift så sent som i 1941 da den ble brukt under evakuering fra Ny-Guinea
Storbritannia og andre steder
Fire 618 Ten ble levert direkte til britiske kunder, to til Imperial Airways i og ble chartered til Iraq Petroleum Transport Company før de returnerte til England i 1933. En ble solgt til Midland & Scottish Air Ferries og en til Indian State Airways for bruk av Viceroy of India. I alt var det et tyvetalls kunder i de tidligere britiske kolonier som anskaffet flyet.
Pu’er
Pu'er (kinesisk: 普洱; pinyin: Pǔ'ěr; Wade-Giles: P'ǔ-ěrh) er et byprefektur i den kinesiske provins Yunnan. Det dreier seg om det gamle byprefekturet Simao 思茅市; navneskiftet fant sted 8. april 2007. Da fikk også noen underordnede jurisdiksjoner nye navn.
Pu'er har et areal på 45.385 km². Det grenser til tre utland: Myanmar, Laos og Vietnam.
Pu'er-teen, en av Kinas mest kjente tesorter kommer fra dette prefekturet, fra fylket Ning'er (før april 2007: Pu'er) ikke langt fra prefekturets hovedsete Simao.
Administrative enheter
Byprefekturet Pu'er har jurisdiksjon over ett distrikt (区 qū) og 9 autonome fylker (自治县 zìzhìxiàn).
Samferdsel
Kinas riksvei 213 løper gjennom området. Den begynner i Lanzhou i Gansu og fører via Chengdu og Kunming til byen Mohan ved grenseovergangen til Laos.
Kinas riksvei 323 løper gjennom området. Den begynner i Ruijin i provinsen Jiangxi og fører gjennom Guangdong og Guangxi og ender opp i Lincang i Yunnan, på grensen mot Burma.
HanseYachts
HanseYachts AG er en tysk yacht-produsent med hovedkontor i byen Greifswald ved Østersjøen.
Selskapet er en produsent av seilyachter med lengder fra 29 ft (ca. 9 meter) til 67 ft (20,42 meter). Selskapet tilbyr monoskrog-seilbåter under merkene Hanse, Dehler og Moody. Motorbåter selges under merkene Fjord og Sealine.
Historie
Grunnleggeren av HanseYachts Michael Schmidt investerte i 1990 penger i det konkursrammede verftet Schwarz som senere skulle bli HanseYachts. På den tid jobbet Michael Schmidt i det tyske America's Cup-laget, og i 1993 ble den første Hanse-båt, Hanse 291, lansert. Den var konstruert av svenske Carl Beyer som hadde tegnet Aphrodite 291 (også kalt Aphrodite 29) omkring 1982–1983. Hanse 291 har samme skrog, men er ellers en videreutviklet Aphrodite 291. Siden er Hanse 291 videreutviklet til 292 og 301. Hanses neste modell var 331, en videreutvikling av Finngulf 33, som fikk kortere mast og endret innredning.
I mars 2006 kjøpte HanseYachts 51 % av aksjene i norske Fjord Boats AS. Første nye båt etter oppkjøpet var Fjord 40 open. 30. mars 2007 kjøpte selskapet seilbåtmerket Moody fra britiske Premier Marinas Limited. Første nye båt etter oppkjøpet var den dekkshusbåten Moody 45 DS.
Reader
Reader (engelsk: «leser») er en høyere akademisk stilling ved universiteter i Storbritannia, og noen universiteter i Australia og New Zealand. Stillingen er plassert mellom Professor og Senior Lecturer (førsteamanuensis). Den tilsvarer den tidligere norske universitetsstillingen som dosent (før 1985) og omtrent den nedre halvdelen av den nåværende professorstillingen i Norge. I noen samveldestater (bl.a. de fleste universiteter i Australia og New Zealand) brukes Associate Professor i stedet for Reader om stillingen mellom Senior Lecturer og Professor.
Reader er langt på vei sammenlignbar med den svenske dosenttittelen, som ofte oversettes som Associate Professor eller Reader, med den forskjell at dosent i Sverige ikke er en stillingsbetegnelse, men en personlig tittel knyttet til kompetanse.
Reader er en stilling i en forskningsintensiv karrierestige, der opprykk primært bygger på forskningskvalifikasjoner, på samme måte som universitetsstillingen som dosent i Norge før 1985. Stillingen tilsvarer dermed ikke den nåværende dosentstillingen i Norge, som er mer fokusert på undervisning. Toppstillingen i undervisningsstigen i Storbritannia er i stedet betegnet professorial teaching fellow.
Diana Wynne Jones
Diana Wynne Jones  (født 16. august 1934, død 26. mars 2011) var en britisk forfatter fra London som hovedsakelig skrev romaner i sjangeren fantasy og fantastisk litteratur, både for barn og voksne.
Hennes romaner strakte seg fra muntre farseaktige situasjoner til skarpe sosiale observasjoner, og til vittige parodier på litterære former. Fremst blant de sistnevnte var Tough Guide to Fantasyland, dens fiktive ledsagere Dark Lord of Derkholm (1998) og Year of the Griffin (2000), som også var en nådeløs kritikk av den tradisjonell sjangeren sverd- og trolldom. Bøkene om Harry Potter har ofte blitt sammenlignet med bøkene til Diana Wynne Jones. Mange av hennes tidligere barne- og ungdomsbøker har vært ute av trykk de siste årene, men har kommet i nylige opplag grunnet at det unge lesende publikum har fått økt interesse fantastisk litteratur grunnet Harry Potter.
Girolamo Giovinazzo
Girolamo Giovinazzo (født 10. september 1968) er en italiensk judoka.
Han representerte Italia under Sommer-OL 2000 i Sydney, der han tok bronse. Han tok også sølv under Sommer-OL 1996.
Bangaloides
Bangaloides er en slekt av biller som tilhører den artsrike underfamilien Lamiinae i familien trebukker (Cerambycidae). Slekten omfatter bare én kjent art.
Utseende
En middelsstor, gråbrunlig trebukk. Antennene er noe lengre enn kroppen. Pronotum har en butt tann midt på hver side. Dekkvingene har noen lyse tegninger og tillegg en oval, svart flekk omtrent midt på hver dekkvinge.
Levevis
Som de fleste andre trebukker borer larvene i ved.
Bama
Bama kan være:
Dabieshan kullkraftverk
Dabieshan kullkraftverk er et kullkraftverk i provinsen Hubei, i det sentral-sørlige Kina. Det har en installert produksjonskapasitet på 1.200 MW. Operatør er China Power Investment Corporation Co Ltd.
Entre Folhas
Entre Folhas er en kommune i delstaten Minas Gerais i sørøstregionen av Brasil.
Tom Dolan
Thomas Fitzgerald Dolan (født 15. september 1975 i Arlington, Virginia) er en amerikansk tidligere svømmer som vant gull på 400 m medley under sommer-OL 1996 i Atlanta og sommer-OL 2000 i Sydney. I 2000 tok han også sølv på 200 m medley. I tillegg har han to gull fra langbane-VM, begge på 400 m medley, og gull på 200 m og 400 m medley samt en sølv på 200 m medley fra Stillehavslekene.
Tom Dolan har tre ganger, i 1994, 1995 og 2000, blitt kåret til Årets svømmer i USA av Swimming World Magazine, hvor han den siste gangen fikk prisen sammen med Lenny Krayzelburg.
Fritz Hochwälder
Karriere
Hochwälders første tragedie, Jehr, ble uroppført i 1932 under Wiener Kammerspiele I august 1938, etter det østerrikske Anschluss, måtte han som jøde og som bekjennende venstreorientert flykte fra Østerrike. Først forsøkte han forgjeves å sikre seg visum til et nærmest hvilket som helst utland. Han måtte gi opp å prøve å få visum. Han kom seg så uten å bli igjenkjent fra Wien til Vorarlberg. Derfra svømte han over Rhinen til sveitsisk side. Først satt han internert, og sveitserne ville helt få ham ut av landet, og så klarte han å gjøre sin forfatterhobby til næringsvei og slik unngå å komme i vanskeligheter for ikke å være yrkesaktiv. Hans erfaringer forsterket sionist-lederen Chaim Weizmanns ironiske beskrivelse om at verden i de dager var delt inn i to typer land: land som ønsket å bli kvitt jødene, land som nektet å ta dem inn.
Begge hans foreldre ble drept i KZ Theresienstadt.
Hochwälders dramaer var ofte basert på historisk stoff, og viser gjerne diskrepansen mellom idealisme og politisk virkelighet. Hans stykker ble oppsatt ofte i 1950- og 1960-årene. Det mest kjente av hans stykker er Das heilige Experiment fra 1942, som handler om hvordan en utopisk jesuittstat i Paraguay ble voldelig oppløst av spanjolene på grunn av deres koloninæringsinteresser på 1760-tallet. Det ble uroppført i 1943 på Städtebundtheater Biel-Solothurn, (iscenesatt av Peter Lotar) og opplevde i 1947 sin vellykkede premiere i det frigjorte Østerrike (Wiener Burgtheater). I 1952 kom det til det internasjonale gjennombrudd, og det begynte i Paris, der stykket hadde tittelen Sur la terre comme au ciel.
Hochwälders mest vellykkede periode var 1950-tallet, da han praktisk talt opptrådte som Burgtheaters interne forfatter, og hans dramaturgisk velbygde, spennende skuespill med historisk-politisk bakgrunn ble også spilt mye i utlandet. Hochwälders arbeid ble også oppdaget for fjernsyn. Mange av hans skuespill ble tilpasset fjernsynets format, som fremdeles var veldig knyttet til teaterforholdene, og Hochwälder aksepterte også endringer i manus.
På 1960-tallet ble det roligere rundt ham. Dramatikerens litt patetiske språk, som hadde blitt preget av klassikerne, falt ut av moten, og Hochwälders hjertesykdom svekket også hans kreativitet. Hochwälder forble imidlertid «den» offisielle dramatiker i Østerrike i sin epoke.
Hochwälder ble tildelt flere priser for sin dramatikk, deriblant Grillparzer-Preis i 1956, Großer Österreichischer Staatspreis i 1966 og Österreichisches Ehrenzeichen für Wissenschaft und Kunst i 1980.
Euserica
Euserica er en slekt av biller som hører til familien skarabider (Scarabaeidae).
Utseende
Middelsstore, noe avlange, gråsvarte, matte oldenborrer. Oversiden er knapt synlig hårete og tett og kraftig punktert.
Levevis
Larvene lever i jorda av røtter, mens de voksne insektene kan finnes gnagende på blader. De flyr godt og mye, helst om natta.
Utbredelse
Slekten har sin hovedutbredelse i Spania og Marokko, men noen arter forekommer også i Portugal, Frankrike og Italia. Dessuten er én art innført til Egypt.
Hans Hylen
Hans Hylen (født 8. mai 1876 i Hylen i Rogaland, død 4. mai 1961 i Sauda) var en norsk lærer, skribent, lyriker og oversetter. Han er kjent for flere bøker med egne og omsatte dikt. For oversettinger fra islandsk er han blitt tildelt Den islandske falkeorden, og han er også tildelt Kongens fortjenstmedalje. Hylen var idealist og arbeidet for skole, ungdomslag, avholdsbevegelse, norskdom og kristendom. I Sauda har Rogaland Ungdomslag reist en minnestøtte over Hylen.
Barndom
Foreldrene til Hans var Barbro (1839–1908) og Jon Hylen (1846–1939). Jon eide en jekt og drev frakt av tømmer mellom Ryfylke, Stavanger, Haugesund og Bergen. Ekteparet bygde et lite hus helt i sjøkanten i Hylen, innerst i Hylsfjorden. På denne tiden var Hylen et viktig handelssted og trafikk-knutepunkt. Huset var så nær sjøen av jekten kunne legge til ved husveggen. Ved springflo kunne det hende det at sjøen kom over stuegulvet! Sammen hadde ekteparet fem barn: Lars, Hans, Marta, Magla og John. Faren måtte være mye borte, og arbeidet hjemme falt på Barbro.
I 1882 kjøpte familien bruket Bakkane i Tengesdal på nordsiden av Hylsfjorden. Hans var da seks år og ble nå skilt fra familien I stedet for å følge familien til Bakkane flyttet han til Sand, til søster til Barbro, Brita (født 1841). Brita og ektemannen Osmund (født 1852) var barnløse, og antagelig var det for å avlaste Barbro at de tok på seg ansvaret for Hans. Osmund var fra Austarheim i Sauda, men hadde tatt navnet Hylen. Han arbeidet som snekker og tømmermann, og familien bodde i et hus i Gata på Sand.
Etter bare fire år på Bakkane flyttet Barbro og Jon tilbake til Hylen, men Hans ble værende hos tanten på Sand. I avslutningsdiktet «Min barneheim» i boka «Blømande kvistar» minnes Hans barneåra hos Brita og Osmund med varme og gode følelser. Den egentlige familien hans i Hylen er også nevnt i flere dikt. Omkring århundreskiftet flyttet også foreldrene Barbro og Jon ut til Sand, og huset i Hylen ble kort tid etter revet. I diktet «Den bortkomne heimen» uttrykker Hans Hylen ønsket om å kunne se det første barndomshjemmet igjen.
Barbro døde i 1908. Hylen skrev flere dikt om mora, ofte med glansbildepreg. Faren Jon giftet seg for andre gang og flyttet til Finnøy.
Skolegang og utdanning
Den første skolegangen fikk Hans på Sand, og han lærte tidlig å lese og skrive. Styreren på den ambulerende amtsskolen var en kjent skolemann, folkeminnegransker og ungdomslagsmann ved navn Åmund Salveson, og han gjorde et sterkt inntrykk på Hans. Middelskolen måtte han til Stavanger for å kunne gjennomføre. For å kunne tjene penger til skole og opphold, arbeidet han i forretning i byen. Her måtte han blant annet selge brennevin, og brennevin var også en del av lønna.
Krattblomsterfluer (Meliscaeva)
Krattblomsterfluer (Meliscaeva) er en gruppe av fluer som tilhører familien blomsterfluer (Syrphidae). Slekten omfatter ca. 25 arter, to av dem forekommer i Norge.
Utseende
Middelsstore (8–11 mm), slanke, gule og svarte blomsterfluer. De kan ligne mye på artene i slekten Platycheirus, men skiller seg fra disse på at ansiktet og scutellum er gule. Hodet er bredere enn resten av dyret. Anaiktet er gult, gjerne med en svart flekk i midten. Antennene er for det meste mørke, i alle fall på oversiden. Fasettøynene er nakne. Thorax er svart, ganske blank, scutellum er gult. Svingkøllene (halterer) er hvitgule. Beina er slanke, gule og svarte. Vingene er glassklare bortsett fra et blekbrunt vingemerke. Bakkroppen er smal og jevnbred hos hannen, noe bredere og bredest på midten hos hunnen. På det andre leddet har den et par gule flekker som ikke er tilspisset mot midten. På det tredje og fjerde leddet har de gule flekker hos Meliscaeva auricollis, brede, gule tverrbånd hos Meliscaeva cinctella.
Levevis
Larvene lever av ulike slags bladlus. Under gunstige forhold kan de gjøre unna utviklingen på fire uker. De voksne fluene, som kan overvintre som voksne og dermed finnes året rundt, besøker gjerne blomster. Av de nordiske artene er Meliscaeva auricollis en utpreget vandrer som kan vandre over store avstander, Meliscaeva cinctella er noe mer stedbundet.
Hans Hylen
Skolegang og utdanning
I Danmark møtte hans en jente som ble den store kjærligheten. Lykken ble imidlertid kortvarig: Etter å ha vært sammen en julehelg måtte jenta reise bort for ett år. Senere samme vår fikk Hans melding om at jenta var død. På kort tid hadde hun greid å gjøre et så sterkt inntrykk på han at han aldri senere maktet å knytte seg til en annen. I mange av de senere diktene går kjærlighetssorgen igjen som tema.
Fra Danmark reiste Hans til Seljord for å gå på folkehøgskole hos Viggo Ullmann. Det ble et skjellsettende møte: «''Her fekk han sin åndsdåp. Aldri seinare kunne ha gløyme korleis denne stortalaren og dette mektige åndsmennesket opna gluggar mot vide himmelsyner, tende gneistar og reiste lysande ideal i oss, fortalde han. Det vart ein rik vinter, og no ville han sjølv verta ein folkevekkjar og ljosberar.''»
Etter folkehøgsskolen gikk Hylen også lærerskolen i Seljord, og i 1901 tok han høyere lærerprøve i Stavanger. I 1909 fikk han statsstipend og tilbrakte en periode ved universitetet i Oxford for å studere engelsk. I 1922-23 tok han lærerhøyskolen i Trondheim, med undervisning av blant andre historikeren Arne Bergsgård og språkviteren Ragnvald Iversen. I studietiden i Trondheim lærte han seg gammelnorsk og også moderne islandsk. Han var også kyndig i tysk.
Arbeid og dikting
Hylen var en av grunnleggerne av Sauda Ungdomslag, startet i 1907. Han var leder av laget i ni år, og deretter også leder for Rogaland Ungdomslag i 1922-1928. En periode var han også styremedlem i Noregs Ungdomslag. Han ble hedersmedlem både i Sauda og Rogaland Ungdomslag. I tillegg til arbeidet i ungdomslaget var han også aktiv i avholdsorganisasjonen IOGT. Målsak, norskdom og kristendom var viktige saker for Hylen, noe som også preget lyrikken hans. Han ivret for folkehøgskolen og talte varmt for Ryfylke Folkehøgskole, som han også testamenterte boksamlingen sin til.
Hylen var en populær taler og diktleser ved mange tilstelninger. Han skrev en lang rekke prologer til jubileer og stevner, blant annet til bondestevnet på Sand i 1937.
I Sauda bodde Hylen sammen med søsteren Magla i et hus kalt «Lidarheim». De siste leveårene bodde også faren Jon i huset, til han døde i 1939, 93 år gammel.
Den første boka til Hylen Millom frendar og framande kom i 1929, en samling av omsatte islandske, engelske, svenske og tyske dikt. Boka ble svært godt mottatt. Et hovedverk er Millom frendar (1944), som inneholder oversatte islandske dikt fra perioden 1850–1930. Hylen har blant annet oversatt den islandske nasjonalsangen Lofsöngur til norsk. Selv om Hylen også skrev egne dikt, er det kanskje de oversatte diktene som har satt mest spor etter seg. I tillegg til bokutgivelsene skrev Hylen en rekke aviskronikker og avisartikler, samt dikt, noveller og fortellinger til blad og julehefter.
Hederstegn
I juli 1952 ble Hylen tildelt Kongens fortjenstmedalje. I 1954 ble han gjort til ridder av Den islandske falkeorden.
Bibliografi
Oversikten er hentet fra Ingvar Olimstads artikkel om Hans Hylen.
Krattblomsterfluer (Meliscaeva)
Systematisk inndeling med nordiske arter
Noen regner artene til slekten Episyrphus.
Fanizani Akuda
Fanizani Akuda (født i 1932 i Mteya i Nord-Rhodesia, død 5. februar 2011 i Zimbabwe) var en kunstner.
Ruslan Masjurenko
Ruslan Oleksandrovytsj Masjurenko (ukrainsk: Руслан Олександрович Машуренко, født 13. mars 1971) er en ukrainsk judoka.
Han representerte Ukraina under Sommer-OL 2000 i Sydney, der han tok bronse.
Wikipedia
Wikipedia ble lansert 15. januar 2001, av Jimmy Wales og Larry Sanger. Sanger foreslo navnet, som er en blanding av «wiki» og «encyclopedia». Opprinnelig var Wikipedia kun tilgjengelig på engelsk, men versjoner på andre språk ble raskt påbegynt. Wikipedias ulike språkversjoner har per 2021 over 57 millioner artikler, får besøk fra over 2 milliarder unike enheter, og har over 17 millioner redigeringer i måneden. I 2006 skrev det amerikanske tidsskriftet Time at regelen som tillot alle å redigere hadde gjort Wikipedia til det «største (og muligens beste) leksikon i verden», og er «et vitnesbyrd til visjonen til en mann, Jimmy Wales».
Wikipedia har fått lovord for å bidra til demokratisering av kunnskap, bredden av dekning, unike struktur, kultur og redusert nivå av kommersiel skjevdekning, men kritikk for systematisk skjevdekning, særlig overfor kvinner og påstått ideologisk skjevdekning. Påliteligheten ble jevnlig kritisert, men har blitt bedre over tid og har i senere år fått god omtale. Dekning av kontroversielle emner som amerikansk politikk og større hendelser som COVID-19 har fått stor oppmerksomhet i media. Wikipedia har blitt utsatt for sensur av en rekke land, vedrørende alt fra enkelte artikler til hele nettstedet. Det har også blitt et element i populærkulturen, med omtale i bøker, filmer og akademiske studier. I 2018 kunngjorde Facebook og YouTube at de ville hjelpe brukere til å finne falske nyheter ved å foreslå lenker for faktasjekking på relevante artikler på Wikipedia.
Nupedia
Andre nettbaserte leksikon ble forsøkt utviklet før Wikipedia, men ingen ble særlig suksessfulle. Wikipedia begynte som et tilleggsprosjekt for Nupedia, et fritt tilgjenglig nettbasert leksikon på engelsk, hvor artiklene ble skrevet av eksperter og gjennomgått i en formell prosess, før de ble lagt ut. Det ble startet 9. mars 2000, eid av Bomis, et selskap for nettportaler. De sentrale personene var direktøren for Bomis, Jimmy Wales og Larry Sanger, sjefsredaktør for Nupedia og senere for Wikipedia. Nupedia ble opprinnelig utgitt under en egen fri lisens, men selv før Wikipedia, skiftet Nupedia til GNU fri dokumentasjonslisens etter oppfordring fra Richard Stallman. Jimmy Wales har fått æren for å ha definert målet om et leksikon som kunne redigeres av publikum, mens Sanger har fått æren for strategien med å bruke en wiki for å nå det målet. 10. januar 2001 foreslo Sanger på Nupedias e-postliste å etablere en wiki som et tilleggsprosjekt for Nupedia.
Lansering og tidlig vekst
Domenenavnet wikipedia.com (senere omdirigert til wikipedia.org) og wikipedia.org ble registrert 12. januar 2001, og 13. januar 2001. Wikipedia ble lansert 15. januar 2001 på engelsk, på adressen www.wikipedia.com, og kunngjort av Sanger på Nupedias epostliste. Regelen om nøytralt ståsted (engelsk: neutral point-of-view) ble fastlagt i løpet av de første månedene. Bortsett fra det var det ganske få regler, og det fungerte uavhengig av Nupedia. Bomis så Wikipedia først som noe selskapet kunne tjene penger på.
Wikipedia fikk sine første bidragsytere fra Nupedia, innlegg på Slashdot, og fra websøkemotorer (noe mange norske brukere kjenner som søkemaskiner). Versjoner på flere språk ble også opprettet, med totalt 161 ulike språkversjoner av Wikipedia mot slutten av 2004. Nupedia og Wikipedia eksisterte side om side, inntil førstnevnte ble lagt ned i 2003, og tekst derfra ble lagt inn i Wikipedia. Wikipedia på engelsk passerte 2 millioner artikler 9. september 2007, noe som gjorde det til det største leksikon noen gang, større enn Yongle Dadian som ble laget under Ming-dynastiet i 1408, og hadde holdt rekorden i nesten 600 år.
Grunnet bekymring for mulig bruk av leksikonet for visning av annonser, og manglende kontroll, etablerte bidragsytere til Wikipedia på spansk et nytt leksikon, Enciclopedia Libre, ved en såkalt fork (avskalling av prosjektet) i februar 2002. Jimmy Wales kunngjorde da at Wikipedia ikke ville vise annonser, og endret Wikipedias domene fra wikipedia.com til wikipedia.org.
Mens engelskspråklig Wikipedia nådde tre millioner artikler i august 2009, synes utgavens vekst, i form av nye artikler og bidragsytere, å ha nådd sitt høydepunkt tidlig i 2007. Rundt 1800 artikler ble daglig opprettet på leksikonet i 2006, i 2013 var det redusert til 800. En gruppe forskere ved PARC knyttet den reduserte veksten til prosjektets økende eksklusivitet og motstand mot endring. Andre har antydet at veksten reduseres siden artikler som kan sees som lavthengende frukt allerede har blitt etablert og grundig utviklet.
I november 2009 rapporterte en forsker ved Universidad Rey Juan Carlos i Madrid at engelskspråklig Wikipedia hadde mistet 49,000 bidragsytere i løpet av de tre første månedene i 2009, mens leksikonet kun hadde mistet 4,900 bidragsytere i samme periode i 2008. Den amerikanske avisen The Wall Street Journal viste til antallet regler knyttet til redigering og konflikter knyttet til slikt innhold, blant grunnene for trenden med færre bidragsytere. Wikipedias Jimmy Wales imøtegikk disse påstandene i 2009, avviste nedgangen og stilte spørsmål ved studiens metodebruk. To år senere, i 2011, vedsto han at det var en liten nedgang, og bemerket at det var en reduksjon fra «litt mer enn 36,000 bidragsytere» i juni 2010 til 35,800 i juni 2011. I det samme intervjuet hevdet han også at antallet bidragsytere var «stabilt og bærekraftig». En artikkel i MIT Technology Review i 2013, «The Decline of Wikipedia», utfordret denne påstanden, og viste at siden 2007 hadde Wikipedia mistet en tredjedel av sine frivillige bidragsytere, og at de som var igjen hadde fokus på detaljer. I juli 2012 skrev det amerikanske tidsskriftet The Atlantic at antallet administratorer også var på vei ned. I tidsskriftet New York skrev Katherine Ward følgende, den 25. november 2013: «Wikipedia, det sjette mest brukte nettstedet, står overfor en intern krise.».
Milepæler
I januar 2007 ble Wikipedia for første gang en av de ti mest besøkte nettstedene i USA, ifølge firmaet Comscore Networks. Med 42,9 millioner unike besøkende, kom Wikipedia på en 9. plass, før avisen The New York Times og dataselskapet Apple (#11). Dette markerte en betydelig økning siden januar 2006, da Wikipedias plassering var 33. med rundt 18,3 millioner unike besøkende. I mars 2020 var Wikipedia på 13. plass ifølge Alexa Internet. I 2014 hadde Wikipedia 8 milliarder sidevisninger hver måned. Den 9. februar 2014 meldte The New York Times at Wikipedia hadde 18 milliarder sidevisninger og nesten 500 millioner unike besøkende i måneden, «ifølge markedsanalyseselskapet ComScore». Forskerne Loveland og Reagle hevdet at Wikipedia fulgte en lang tradisjon med historiske leksikon, som gradvis har akkumulert forbedringer gjennom «stigmergisk akkumulering» (indirekte koordinert akkumulering).
Den 18. januar 2012 deltok engelskspråklig Wikipedia i en rekke koordinerte protester mot to foreslåtte lover (Stop Online Piracy Act og PROTECT IP Act) ved å kun vise sort på sine sider i 24 timer. Det var over 162 millioner visninger av det sorte skjermbildet som midlertidig erstattet innholdet.
I januar 2013 ble 274301 Wikipedia, en asteroide, oppkalt etter Wikipedia; i oktober 2014 ble Wikipedia hedret med Wikipedia-monumentet (en skulptur i Słubice i Polen), og i juli 2015 ble 106 av de 7,473 700-siders bindene av Wikipedia tilgjengelig som Print Wikipedia (et kunstprosjekt). I april 2019 kolliderte en israelsk romsonde, Beresheet, med Månens overflate, med en kopi av nesten alt innhold i engelskspråklig Wikipedia på tynne nikkelplater. Eksperter sa at platene antakeligvis var uskadet etter sammenstøtet. I juni 2019 meldte forskere at all artikkeltekst (16 Gigabyte) fra engelskspråklig Wikipedia hadde blitt kodet i syntetisk DNA.
2020-årene
Den 23. januar 2020 passerte engelskspråklig Wikipedia (den største språkversjonen) seks millioner artikler.
I oktober 2021 var Wikipedia nummer 13. i verden, ut fra trafikk på internett. Under pandemien forårsaket av Covid-19, har Verdens helseorganisasjon samarbeidet med Wikipedia for å motvirke spredning av feilinformasjon.
Åpenhet
I motsetning til tradisjonelle leksikon følger Wikipedia prinsippet om prokrastinering (utsettelse) når det gjelder sikkerheten til innholdet.
Restriksjoner
Med bakgrunn i Wikipedias økende popularitet har noen språkutgaver (blant de den engelskspråklige) introdusert restriksjoner på redigering, som at kun registrerte bidragsytere kan opprette en ny artikkel. På engelskspråklig Wikipedia har særlig kontroversielle, sensitive eller jevnlig vandaliserte artikler, i ulik grad blitt beskyttet. En artikkel som ofte blir vandalisert kan bli såkalt semibeskyttet eller få en forlenget beskyttelse, hvilket fører til at bare bidragsytere som har rettighetene autobekreftet (engelsk: autoconfirmed) eller utvidet bekreftet (engelsk: extended confirmed) kan redigere den. En særlig omstridt artikkel kan bli låst så kun Wikipedias administratorer kan gjøre endringer. En artikkel i tidsskriftet Columbia Journalism Review i 2021 identifiserte artikkelbeskyttelse som «kanskje det aller viktigste» verktøy Wikipedia hadde tilgjengelig for å «regulere sitt marked av ideer».
I noen tilfeller kan alle bidragsytere legge inn endringer, men for noen bidragsytere må deres bidrag først kontrolleres av andre. For eksempel har Wikipedia på tysk en såkalt stabil versjon med artikler som har gjennomgått en vurdering. Etter omfattende forsøk og diskusjon blant bidragsyterne innførte Wikipedia på engelsk såkalte avventende endringer (engelsk: pending changes) i desember 2012. Med dette systemet blir nye og uregistrerte bidragsyteres bidrag til bestemte kontroversielle eller ofte vandaliserte artikler vurdert av etablerte bidragsytere før det blir publisert.
Gjennomgang av redigeringer
Selv om bidragsyteres redigeringer ikke systematisk vurderes av andre, gir programvaren som driver Wikipedia (MediaWiki) mulighet for alle å vurdere endringer gjort av andre bidragsytere. Hver artikkels revideringshistorie (fanen Vis historikk) kobler til alle revideringer. For så godt som alle artikler kan hvem som helst endre andre bidragsyteres redigering ved å trykke på en lenke på artikkelens fane for redigeringshistorie. Hvem som helst kan også se lenken for Siste endringer (nesten øverst, i menyen til venstre) i artikler og alle som er registrert kan vedlikeholde en liste over artikler som interesserer dem, så de informeres om endringer. Funksjonen patruljering av nye sider (engelsk: New pages patrol) er en prosess hvor nye artikler sjekkes for opplagte problemer av erfarne bidragsytere.
I 2003 hevdet doktorgradstudenten i økonomi, Andrea Ciffolilli, at den lave transaksjonskostnaden for å delta i en wiki skapte en katalysator for utvikling i fellesskap. Funksjoner som åpnet for enkel tilgang til foregående versjoner av en artikkel, favoriserte «kreativ konstruksjon» over «kreativ destruksjon».
Vandalisme
En redigering som endrer innholdet på Wikipedia slik at det med hensikt skader nettstedet anses som vandalisme. Den vanligste og mest opplagte formen for vandalisme er å legge til ufine uttrykk, det kan også inkludere reklame. Noen ganger utføres vandalisme ved at innhold fjernes, eller at en side tømmes helt for innhold. Mindre vanlige typer vandalisme, som bevisst innlegging av informasjon som synes korrekt, men som er falsk, kan være vanskeligere å finne. Vandaler kan også legge inn meningsløs formatering, modifisere en artikkels tittel eller kategorisering, manipulere den underliggende koden, eller bruke bilder på en ødeleggende måte.
Åpenbar vandalisme er generelt lett å fjerne fra artikler på Wikipedia, det går vanligvis på noen minutter. Noen få tilfeller av vandalisme kan imidlertid ta lenger tid å oppdage og fjerne.
I den såkalte såkalte Seigenthaler-hendelsen (engelsk: Seigenthaler incident), var det en anonym bidragsyter som la inn falsk informasjon i den biografiske artikkelen om den amerikanske journalisten John Seigenthaler i mai 2005, hvor han ble fremstilt som en mistenkt i attentatet mot John F. Kennedy. De falske opplysningene forble i artikkelen i fire måneder. Seigenthaler (som var med å starte avisen USA Today og var grunnlegger av Freedom Forum, First Amendment Center, ved Vanderbilt University) tok kontakt med Jimmy Wales i Wikipedia og spurte om han visste hvem som hadde lagt inn de falske opplysningene. Wales sa at han ikke visste, men den som hadde gjort det ble etterhvert funnet. Etter hendelsen beskrev Seigenthaler Wikipedia som «et defekt og uansvarlig forskningsverktøy». Hendelsen ledet til endringer i Wikipedias retningslinjer for verifisering av biografiske artikler om levende personer.
Redigeringskrig
Bidragsytere til Wikipedia (omtalt som Wikipedianere) har ofte uenighet om innhold, og det kan føre til gjentatte endringer i en artikkel, kjent som redigeringskrig (engelsk: edit warring). Det er sett som et ressurskrevende scenario, hvor ingen brukbar kunnskap blir lagt til, kritisert for å skape en konkurransedrevet og konflikt-basert redigeringskultur, assosiert med en tradisjonell maskulin kjønnsrolle.
Regler og retningslinjer
Innholdet på Wikipedia er underlagt lovene (især lover for opphavsrett) for USA, og den amerikanske delstaten Virginia, hvor flertallet av Wikipedias webservere av innhold er plassert. Utover juridiske forhold, er prinsippene for redigering av Wikipedia formulert i de fem søylene og i en rekke regler og retningslinjer som forsøker å skape innhold på en hensiktsmessig måte. Disse reglene og retningslinjene er også lagret innen Wikien, og bidragsytere til Wikipedia skriver og reviderer nettstedets regler og retningslinjer. Bidragsytere kan gjennomføre disse reglene ved sletting av artikler, eller endring av materiale som ikke er i samsvar med regler og retningslinjer. Opprinnelig var regler og retningslinjer på andre språkversjoner basert på oversettelse av reglene fra engelskspråklig Wikipedia, men de har nå i en viss grad begynt å avvike.
Regler og retningslinjer for innhold
Ifølge reglene på engelskspråklig Wikipedia må hver artikkel omhandle et emne som er leksikalsk interessant (relevant for et leksikon) og ikke er et oppslagsord for en ordbok. Et emne bør også tilfredsstille Wikipedias krav om notabilitet, som generelt betyr at emnet må ha blitt dekket av allmenne media eller større akademiske tidsskrift, som er uavhengig av artikkelforfatter. Videre sikter Wikipedia mot å vise kunnskap som allerede er etablert og anerkjent. Artikler må ikke presentere original forskning. En påstand som kan antas å bli utfordret krever en referanse til en pålitelig kilde. Blant bidragsytere til Wikipedia blir dette ofte formulert som «verifiserbart, ikke sant» (engelsk: verifiability, not truth) for å uttrykke ideen at leserne, ikke leksikonet, til sist er ansvarlig for å undersøke sannhetsgehalten i artikler og gjøre deres egne vurderinger. Denne regelen kan tidvis føre til fjerning av informasjon, som selv om det er korrekt, ikke er godt nok belagt med kilder. Til sist, så tar Wikipedia ikke side i konflikter, men har et nøytralt ståsted.
Styringsstruktur
Wikipedias innledende anarki integrerte etterhvert demokratiske og hierarkiske elementer. En artikkel anses ikke å tilhøre den som har opprettet den, eller noen annen bidragsytere, ei heller av den/det som artikkelen omtaler.
Administratorer
Bidragsytere som har godt omdømme kan be om kan be om ekstra rettigheter, noe som gir de mulighet for å utføre bestemte oppgaver. Bidragsytere kan blant annet be om å få bli administratorer, noe som gir mulighet for å slette artikler (sider) eller beskytte dem fra å bli endret i tilfeller med ekstrem vandalisme eller uenighet om innhold. Administratorer har ingen spesielle privilegier i avgjørelser. Deres fullmakter er begrenset til å gjøre endringer som har virkning for hele prosjektet og følgelig ikke er tillatt for vanlige bidragsytere, og for å iverksette begrensninger for å hindre forstyrrende bidragsytere fra å gjøre uproduktive redigeringer.
I 2012 ble færre bidragsytere administratorer (på engelskspråklig Wikipedia), sammenlignet med foregående år, delvis fordi forhåndsgransking av mulige administratorer ble mer grundig.
Konfliktløsning
Over tid har Wikipedia utviklet en semiformell prosess for behandling av konflikter. For å finne ut hva som er konsensus blant bidragsyterne kan en bidragsyter ta opp emner i ulike forum, søke innspill utenfra ved kommentarer fra tredjepart, eller be om en mer generell diskusjon blant bidragsyterne, kjent som en forespørsel om kommentarer (engelsk: request for comment).
Arbitration Committee
The Arbitration Committee (norsk: meglingskomiteen, særegent for engelskspråklig Wikipedia, ikke noe tilsvarende organ på Wikipedia på bokmål) leder den endelige prosessen med å avgjøre uenigheter. Selv om uenigheter vanligvis kommer opp ved at det er to ulike syn på hvordan en artikkel skal utformes, avviser the Arbitration Committee eksplisitt å bestemme direkte hvordan det skal skje. Statistiske analyser antyder at komiteen ignorerer innholdet i uenigheter og i stedet fokuserer på hvordan uenighetene behandles, slik at dens funksjon ikke er å avgjøre uenigheter og sørge for fred mellom stridende bidragsytere, men å isolere vanskelige bidragsytere mens potensielle produktive bidragsytere tillates å fortsette. Komiteens tiltak inkluderer advarsler og forbud mot bidrag til bestemte artikler, emner eller Wikipedia for involverte bidragsytere. Fullstendig blokkering fra Wikipedia er vanligvis begrenset til tilfeller av misbruk av brukeridentiteter (engelsk: impersonation) og antisosial oppførsel. Når oppførselen kun er mot konsensus, eller brudd på retningslinjer for redigering, pleier tiltak fra komiteen å være begrenset til advarsler.
Bidragsyterne
Hver artikkel og hver registrert bidragsyter til Wikipedia har en tilknyttet side (fane i nettleseren) merket Diskusjon. Dette er den primære kanalen for bidragsytere for å diskutere og koordinere innsatsen.
Wikipedias gruppe av bidragsytere har blitt beskrevet som å ha likheter med en kult, men ikke alltid med helt negative undertoner. Preferansen for sammenheng, selv om det krever kompromiss som betyr å se bort fra formell utdanning, har blitt beskrevet som «anti-elitistisk».
Wikipedianere gir hverandre av og til utmerkelser (engelsk: virtual barnstars) for godt arbeid. Disse bevisene på anerkjennelse avslører et bredt felt av bidrag som blir verdsatt, langt forbi enkel redigering, til å inkludere sosial støtte, administrative tiltak, og annet.
Wikipedia krever ikke at dets bidragsytere skal identifisere seg. Etterhvert som Wikipedia vokste ble spørsmålet «Hvem skriver Wikipedia?» ofte stilt. Jimmy Wales hevdet en gang at bare «en gruppe bidragsytere;... en dedikert gruppe av noen få hundre frivillige» gjør hoveddelen av bidrag til Wikipedia og prosjektet derfor er «ganske likt hvilken som helst tradisjonell organisasjon». En artikkel i det amerikanske tidsskriftet Slate i 2008 rapporterte følgende: «Ifølge forskere i Palo Alto er én prosent av bidragsyterne til Wikipedia, ansvarlig for om lag halvparten av nettstedets redigeringer». Denne fremgangsmåten for å evaluere bidrag ble senere bestridt av Aaron Swartz, som bemerket at mange av artiklene han vurderte hadde store deler av innholdet (målt i antall tegn) fra bidragsytere med få redigeringer.
Bidragsytere som ikke følger Wikipedias ulike regler, som å signere kommentarer på diskusjonssider, kan derved vise at de er lite kjent med Wikipedia og således øke sannsynligheten for at mer erfarne bidragsytere kan overse deres bidrag. Å bli en erfaren bidragsyter krever en del, vedkommende forventes å lære spesielle koder som kun brukes på prosjektet, underkaste seg en noen ganger lite oversiktlig prosess for konfliktløsning, og lære en «kultur som er rik på interne vitser og referanser». Bidragsytere som ikke logger inn er på en måte ansett som andre klasses på Wikipedia, siden «bidragsytere er anerkjent av medlemmer av wiki-gruppen, som har en egeninteresse i å bevare kvaliteten i produktet, på basis av deres pågående bidrag», men redigeringshistorikken til uregistrerte bidragsytere, kjent kun ved deres IP-adresse, kan ikke med sikkerhet tilskrives en bestemt bidragsyter.
Studier
En studie fra 2007 av forskere fra Dartmouth College, i delstaten New Hampshire i USA, fant at «anonyme og sporadiske bidragsytere til Wikipedia;... er en like pålitelig kilde for kunnskap som de bidragsyterne som registrerer seg på nettstedet». Jimmy Wales uttalte i 2009 at «Det viser seg at over 50 % av alle redigeringer blir gjort av bare 0,7 % av bidragsyterne... 524 mennesker... Og faktisk, de mest aktive 2 %, som er 1,400 mennesker, har gjort 73,4 % av alle redigeringene.». Redaktør og journalist Henry Blodget i det amerikanske tidsskriftet Business Insider viste imidlertid at i et tilfeldig utvalg av artikler, var mesteparten av innholdet i Wikipedia (målt i mengden tilført tekst som overlever til den siste innsamlede redigeringen) skapt av «utenforstående», mens mest formatering ble gjort av «innsidere».
En undersøkelse fra 2008 fant at Wikipedianere var mindre joviale, åpne og samvittighetsfulle enn andre, selv om en senere kommentar pekte på alvorlige feil i undersøkelsen, blant de at data viste større åpenhet, og at forskjellen mellom kontrollgruppen og utvalget var liten. Ifølge en studie fra 2009 er det «bevis for økende motstand fra bidragsyterne på Wikipedia overfor nytt innhold».
Språkutgaver
Per oktober 2021 er det 323 språkutgaver av Wikipedia. De seks største, målt i antall artikler, er engelsk, cebuano, svensk, tysk, fransk og nederlandsk. Versjonene i cebuano og svensk er store grunnet utstrakt produksjon av artikler med bot (en form for automatisering). I tillegg til de seks største har følgende språkversjoner av Wikipedia over én million artikler: russisk, spansk, italiensk, polsk, egyptisk, arabisk, japansk, vietnamesisk, waray, kinesisk, arabisk, ukrainsk og portugisisk. Syv språkversjoner har over 500 tusen artikler: persisk, katalansk, serbisk, indonesisk, norsk bokmål, koreansk og finsk. Videre har 44 språkversjoner over 100 tusen artikler og ytterligere 82 har over 10 tusen artikler. Den største språkversjonen, engelsk, har over 6,3 millioner artikler. Per januar 2021 mottar Wikipedia på engelsk 48 % av Wikipedia-prosjektets totale trafikk, og de 10 største språkversjonene mottar om lag 85 % av den totale trafikken.
Siden Wikipedia er opprettet på verdensveven (engelsk: World Wide Web) kan bidragsytere til samme språkversjon benytte ulike dialekter, eller komme fra ulike land (som er tilfelle for Wikipedia på engelsk). Disse forskjellene kan lede til uenigheter, som forskjeller i staving på britisk engelsk og amerikansk engelsk (som colour versus color) eller ulike syn på emner.
Selv om de ulike språkversjonene har samme globale retningslinjer som «nøytralt synspunkt» (engelsk: neutral point of view), har de på noen punkter ulike retningslinjer og praksis. Mest utpreget er det vedrørende illustrasjoner som ikke er fritt lisensiert, og på engelskspråklig Wikipedia kan benyttes under et krav om såkalt rimelig bruk (engelsk: Fair use).
Jimmy Wales har beskrevet Wikipedia som «en anstrengelse for å skape og distribuere et fritt leksikon med den høyest mulige kvalitet til hver eneste person på planeten, på deres eget språk». Selv om hver språkversjon fungerer mer eller mindre uavhengig, blir det tatt noen tiltak for å følge opp alle. De blir dels koordinert via Meta-Wiki, Wikimedia Foundations wiki for vedlikehold av alle sine prosjekter (Wikipedias språkversjoner og andre). Meta-Wiki fremskaffer for eksempel viktig statistikk over alle språkutgaver av Wikipeda, og vedlikeholder en liste over artikler som alle versjoner av Wikipedia bør ha. Listen omhandler grunnleggende innhold etter emner: biografi, historie, geografi, samfunn, kultur, vitenskap, teknologi og matematikk. Det er ikke uvanlig for artikler som er sterkt knyttet til ett språk å ikke ha tilsvarende artikler i andre språkversjoner av Wikipedia. For eksempel kan artikler om små byer i USA være tilgjengelig kun på engelsk, selv om de tilfredsstiller kravene til notabilitet i andre språkversjoner av Wikipedia. Artikler som er tilgjengelig i mer enn ett språk tilbyr som regel lenker til andre språkversjoner (engelsk: interwiki links), styrt gjennom prosjektet Wikidata.
Antall bidragsytere til engelskspråklig Wikipedia
Den 1. mars 2014 hadde det britiske tidsskriftet The Economist en artikkel med tittelen «The Future of Wikipedia», hvor det ble vist til en analyse fra Wikimedia Foundation som slo fast at «antallet bidragsytere for engelskspråklig Wikipedia har gått ned med en tredjedel i løpet av syv år.» Antallet bidragsytere på Wikipedias språkversjon på engelsk som sluttet, ble av The Economist oppgitt som betydelig, i kontrast til andre språkversjoner. The Economist rapporterte at antallet bidragsytere med fem eller flere redigeringer i måneden var relativt konstant for andre språkversjoner, på rundt 42,000, med variasjon på rundt 2,000 opp eller ned innenfor sesonger. Antallet bidragsytere på engelskspråklig Wikipedia, i sterk motsetning, ble oppgitt å ha nådd sitt maksimum i 2007 med rundt 50,000, og hadde så gått ned til 30,000 i begynnelsen av 2014.
The Merlin Conspiracy
The Merlin Conspiracy er en bok skrevet av Diana Wynne Jones.
Wikipedia
Mottakelse - vurdering av Wikipedia
Ulike bidragsytere til Wikipedia (særlig på Wikipedia på engelsk) har kritisert store, og økende, mengde med regler, som omfatter mer enn femti retningslinjer og over 150 tusen ord (per 2014).
The Merlin Conspiracy
Handlingen foregår i en parallell verden kalt Blest. Det foregår en konspirasjon mot den engelske kongen, og den unge jenta Roddy må sammen med kameraten Grundo prøve å varsle landets ledere om den overhengende faren. Samtidig ankommer Nick Blest fra vår egen verden. Boken ble publisert av HarperCollins i april 2003.