cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Hermann Volk
Biskop
Fra 1968 var han dessuten tilknyttet Troskongregasjonen i Vatikanet, og hjemme i Tyskland var han formann for den tyske katolske bispedonferanses kommisjon i liturgi, som skulle omsette til den tyske virkelighet den av konsilet bestemte liturgiske reform. Han ble betraktet som en som arbeidet for en sunn balanse mellom det å bevare og å fornye.
Disse og andre spørsmål var også hans anliggender ved den såkalte Würzburger Synode som fant sted fra januar 1971 til november 1975 som skulle omsette konsilsbeslutningene i Tyskland. Volk tilhørte da Sachkommission I som befattet seg med «trossituasjon og forkynnelse».
Kardinal
Pave Paul VI gjorde ham til kardinalprest ned tittelkirken Ss. Fabiano e Venanzio a Villa Fiorelli ved det pavelige konsistorium den 5. mars 1973. Han ble med dette den tredje på bispestolen i Mainz som ble gjort til kardinal; de første to var Konrad von Wittelsbach (1183–1200) og Albrecht von Brandenburg (1514–1545), som gjorde sitt for å demme opp for den lutherske bevegelse.
Han deltok på konklavet 1963 som valgte pave Paul VI, konklavet august 1978 som valgte pave Johannes Paul I, og konklavet oktober 1978 som valgte pave Johannes Paul II.
Etter tyve års tid i embedet gikk han av som biskop av Mainz på sin 75-årsdag den 27. desember 1982.
Episkopalgenealogi
Hans episkopalgenealogi er:
Dan (navn)
Dan er et mannsnavn som kan være: I Bibelen var Dan en av Jakobs tolv sønner.
Charles Fourier
François Marie Charles Fourier (født 7. april 1772 i Besançon i Frankrike, død 10. oktober 1837 i Paris) var en fransk utopisk sosialist og filosof. Det var han som myntet ordet féminisme i 1837; så tidlig som i 1808 hadde han argumentert at en utvidelse av kvinners rettigheter var det grunnleggende prinsipp for alt sosialt fremskritt.
Dan (navn)
Utbredelse
I Sverige var Dan mest brukt fra 1930-årene til 1970-årene.
Charles Fourier
Liv og virke
Charles Fourier var sønn av Marie og Charles Fourier, en velstående kledehandler. Faren døde da Charles var ti år gammel. Charles Fourier fikk sin utdannelse ved det lokale jesuittkollegiet, og tjenestegjorde deretter i den franske armé.
Dan (navn)
Kjente personer med navnet
Personene i listen er ordnet kronologisk etter fødselsår.
Charles Fourier
Liv og virke
I en tid arbeidet han som kjøpmann i Lyon, men ble ruinert i 1793 og livnærte seg deretter som kontorist.
Fourier ble opprørt over forretningsmoralen innen samfunnet, og det bidro til å dra ham mot sosialistiske idéer. Han debuterte som forfatter i 1808 og skrev senere en rekke sosialpolitiske arbeider, hvoriblant de sentrale Le nouveau monde industriel et sociétaire (1829-30) og Théorie de l'unité universelle (utgitt posthumt i 1841).
Han utmyntet termen féminisme så tidlig som i 1837, og allerede i 1808 argumenterte han for at kvinnenes rettigheter er en av prinsippene for den sosiale utvikling.
Den samtidige influens var temmelig stor, blant annet i 1848-revolusjonen, det utopiske eksperimentet Brook Farm og den velkjente Pariskommunen. Under 1900-tallet er Fourier blitt trukket frem av surrealistene og situasjonistene.
Han kritiserte den borgerlige sivilisasjon, hvor fattigdom og elendighet vokser frem i takt med rikdommens vekst. Overflod og mangel går hånd i hånd, og ingen får oppfylt alle behov eller avløp for alle tilbøyeligheter. Fremfor alt anså Fourier det borgerlige samfunns arbeidsdeling for et problem.
Arbeidsdelingen er årsaken til at privateiendommen kommer til å fungere avstumpende på mennesket, mener Fourier. Utgangspunktet er en kritikk av den undertrykkelse av drifter, følelser og alt sanselig som han opplevde i sin samtid. Kritikken er fremadrettet. Han oppstiller en detaljert plan for et alternativt samfunn, Stammefellesskapet. Målet med samfunnsforandringen er å lede de sanselige og følelsesmessige behov inn i det han kaller en harmonisk bane. Fourier foregriper Sigmund Freuds forestilling om at «det fortrengte venner alltid tilbake, men det vender demonisk tilbake». Hvis Nero som gutt hadde fått naturlig avløp for sin tilbøyelighet for å svelge i blod – for eksempel ved å arbeide i et slakteri – i stedet for tvert om å bli tuktet for denne lidenskap, var han kanskje ikke blitt en sykelig blodtørstig despot som voksen, foreslår Fourier.
Sansene og driftene skal settes fri så lenge alle involverte har glede av det, og ingen lider overlast derved. Fourier ville selv i dag fremstå som en særdeles radikal fortaler for den seksuelle frigjøring. Men alle typer av drifter og tilbøyeligheter skal kultiveres, så deres aldri onde natur kan utfolde seg fritt. Fourier oppregner med en usedvanlig nyansert innsikt og ubornerthet disse forskjelligheter mellom mennesker, noe som får Karl Marx til å tale om «Fouriers kolossale visjon av mennesket». Den visjonære franskmann foraktet alt det ensformige, rutinen, det simple og det tvungne. Disse onder skulle ikke minst forhindres i å sette seg igjennom i det tross alt nødvendige arbeide.
Tanken er original: I første omgang går han i stikk motsatt retning av hva man skulle forvente. Han oppsplitter arbeidet enda mer, enn den unge industri hadde funnet på at gjøre på hans tid. Arbeidet organiseres i Serier og Grupper. For eksempel:
A-Serien av rosengartnere
B-Serien av kjøkkenarbeidere
Slik dannes det et utall av forskjellige serier og undergrupper. Hvert av disse arbeidslag er dannet slik at det svarer til en bestemt hovedtilbøyelighet hos en rekke mennesker. Et Stammefellesskap skal derfor være akkurat nettopp så stort at det kan dannes serier som svarer til enhver mulig hovedtilbøyelighet hos mennesket.
Nå er poenget at ethvert menneske har en lang rekke forskjellige tilbøyeligheter. Derfor skal hvert individ ikke kun arbeide i en gruppe. Det er tvertimot meningen at man skal velge seg inn på opp til 50 forskjellige grupper – gjerne fordelt på 50 forskjellige serier – i løpet av en uke. Man arbeider en eller høyst halvannen time i en gruppe. Så fortsetter man til den neste, og så videre. På den måte når arbeidet aldri å bli ensformig, man får brukt alle sine mentale og kroppslige evner, og man får utfoldet alle sine vesentligste tilbøyeligheter.
«En mann kan f.eks. befinne seg:
Tidsrommet på to timer er det lengste opphold der er antagelig, hvis lidenskapene skal inngå i et harmonisk samspill, da begeistringen ikke kan vedlikeholdes lengre enn to timer.» (Stammefellesskapet, Charles Fourier, side 88.)
Også de vitenskapelige sysler forestiller Fourier seg organisert som et ledd i denne arbeidsdeling. Det er ikke vanskelig å se parallellen til den unge Marx' visjon om å jage om morgenen, fiske om ettermiddagen, drive kvegavl om aftenen og bedrive kritikk etter maten. Marx er imidlertid ikke like så åpenmunnet med hensyn til sin utopi, og hans kritikk av oppsplittelsen mellom åndelig og kroppslig arbeide tyder på at han snarere forestiller seg å gjenforene arbeidsprosessene enn å oppsplitte dem ytterligere og gi alle en bit av det hele.
I sin kritikk av arbeidsdelingen er Marx tydelig inspirert av Fourier. Denne rubriserte Marx ganske visst litt hånlig som utopisk sosialist, men det har ikke forhindret franskmannen i å «smitte av». Marx nevner i Parisermanuskriptene Fouriers kritikk av arbeidets oppsplittede og ensformige karakter (MEW, Ergb. 1, side 534.). Her er fremmedgjørelsens og ufrihetens årsak.
Han ble begravet på Cimetière de Montmartre.
Olav Randen
Olav Randen (født 25. april 1948 i Ål i Hallingdal) er en norsk skribent, forfatter, forlegger, geitebonde og samfunnsdebattant.
I 1997 opprettet han Boksmia forlag, med kontor og boklager i låven på egen gård, – ifølge egenomtalen «Nord-Europas høgastliggjande forlag (850 moh)». Fram til 2007 hadde forlaget gitt ut i alt 23 bøker, hvorav 16 på nynorsk.
Selv har Randen skrevet bøker om språk, golf, bureising og landbruk. Med boka Farvel til språkmangfaldet (1997) var han den første som på norsk ga en bred oversikt over språksituasjonen i hele Europa.
Randen var i sin ungdom med i ml-bevegelsen, og medlem av AKP(m-l) frem til 1982. Han var leder i Noregs Mållag i perioden 1994–1997. Han er far til NRK-journalist Astrid Randen.
Kinky
Kinky kan bety:
Colombia under Sommer-OL 1988
Colombia under Sommer-OL 1988. Førti sportsutøvere, trettifire menn og seks kvinner fra Colombia deltok i ti grener under Sommer-OL 1988 i Seoul. Colombia kom på delt 46.-plass på den uoffisielle medaljestatistikken med en bronsemedalje. Jorge Enrique Molina var Colombias flaggbærer under åpningsseremonien.
Il Tempo Gigante
Il Tempo Gigante er en oppdiktet racerbil som ble tegnet av forfatteren og illustratøren Kjell Aukrust, og senere ble kjent fra Ivo Caprinos dukkefilmsuksess Flåklypa Grand Prix fra 1975. Bilen ble bygd til filmen av Bjarne Sandemose. I Aukrusts «Flåklypa Tidende»-univers og i animasjonsfilmen er bilen konstruert av hovedpersonen Reodor Felgen, sykkelreparatør og oppfinner, og kjørt av ham i billøpet Flåklypa Grand Prix.
Bilen har masse ekstrautstyr og forskjellige hjemmekonstruerte finesser, eksempelvis to speedometere, der det ene slutter på 250 km/t, og det andre tar over og fortsetter til 400. I filmen blir bilen sabotert av de to hovedrivalene Rudolf Blodstrupmoen og hans synske medhjelper Mysil Bergsprekken. Likevel klarer det lille tafatte pinnsvinet Ludvig å oppdage feilen – en istykker-saget elektrisk fordeler – og holde bilen sammen til løpet er ferdig.
Spesifikasjoner
Il Tempo Gigante er utstyr med to motorer, en V12-motor fremme som yter 600 kW (800 hk) ved 11 000 omdreininger. En viktig del – og en av Reodor Felgens store oppfinnelser – er superretometerfordeleren, en dings som skal øke karadialeffekten med over 110 %. Den fremre motoren starter i sin tur den bakre turbinmotoren, via den okotogonale forgassertenningen som gir et ekstra spark med rundt 900 kW (1200 hk) ved 18 000 omdreininger. Til sammen er disse garantert til å registrere 5,3 på Richters skala. Spesialutstyr inkluderer radar, trippteller, kompass, barometer, ekkolodd, og to speedometre, forsikte, vindmåler, roterende hydroventiler, samt blodbank med rhesus pluss og minus, samt en skvett blått blod i tilfelle adelige skulle komme i veien.
Modellbilen
På grunnlag av Aukrusts tegninger konstruerte Ivo Caprinos faste medarbeider Bjarne Sandemose modellbilen som skulle brukes da Aukrusts univers skulle omgjøres til animasjonsfilm. Bilen ble vist frem på NRK i programmet Lørdagskveld med Erik Bye den 1. mai 1971. Aukrust og Caprino fortalte da programlederen Erik Bye om både bilen og om dukkene som var laget til det som i 1971 fortsatt var tenkt som en fjernsynsserie.
Fullskalamodellen
I forbindelse med dokkefilmen ble det i 1976 bygd en kjørbar versjon av Il Tempo Gigante i full størrelse. Den har siden blitt vist som reklame og attraksjon på arrangementer rundt om i Norge. Den «ekte» Il Tempo Gigante, en kjørbar modell av bilen i full størrelse, ble bygget like etter filmens ferdigstillelse. Karosseriet ble bygget av en italiensk karosserimaker – Ermanno Martinuzzi i Caprinos filmstudio på Snarøya. Det tekniske ble utført/bygget av Jan Michelsen, Odd Høie og Svein Martin Pedersen - alle fra et bilverksted i Oslo. Ivo Caprino, Bjarne Sandemose og Charles Patey bidro med mindre detaljer. Bilen startet som flate plater og ble ferdigstilt på tolv måneder. Detaljene er utformet slik at mest mulig skal ligne modellen fra filmen. En Cadillac-ambulanse ble innkjøpt fra Sverige. Chassis med forstilling, V-8-motor på ca. åtte liter og automatkassen ble brukt. Bakakselen kom fra en Dodge «kvarting». Senere, i 1982, ble det innmontert en big block Chevrolet 454 V-8-motor på 7,4 liter. 400 kilowatt (540 hestekrefter) og ble gitt av den østerrikske Formel 1-kjøreren Niki Lauda etter at de møttes på bilutstillingen i Genève, ifølge Remo Caprino. I tillegg kommer en turbinmotor som angivelig skal yte 790 kW (1060 hk), hvilket gir bilen en kombinert ytelse på 1190 kW (1600 hk) og en teoretisk toppfart på 324 km/t. Høyeste målte toppfart er 225 km/t. Turbinmotoren brukes ikke lenger grunnet støy. Bare V8-motoren gir fra seg 120-130 dB.
Akselerasjonen fra 0-100 km/t er på 6 sekunder.
Den er registrert på nummer «BL 50000» i Norge, og er veisikret, men fritatt fra normal periodisk kjøretøykontroll grunnet høyt støynivå. Den første testturen skjedde på Oslo lufthavn, Fornebu nattestid i 1976. Noen toppfart ble ikke målt, da man ikke hadde utstyr til det. Bilens dekk er heller ikke egnet for høye hastigheter.
Torsby kommune
Torsby kommune er en kommune i Värmlands län i landskapet Värmland i Sverige. Kommunens administrasjonssenter ligger i tettstedet Torsby, sør i den vidstrakte kommunen, som i areal er større enn Vestfold fylke. Dagens utstrekning fikk den i første halvdel av 1970-tallet ved sammenslåing av kommunene Fryksände, Östmark, Vitsand, Norra Ny og Finnskoga Dalby. Torsbys vennskapskommune i Norge er Bømlo.
Il Tempo Gigante
Fullskalamodellen
Bilen har en egenvekt på 1 550 kg og en totalvekt på 1 800 kg, bilen er 665 cm lang og 247 cm bred.
Torsby kommune
Tettsteder
Torsby kommune har seks tettsteder. I tabellen oppgis antall innbyggere per 31. desember 2010.
Il Tempo Gigante
Fullskalamodellen
Jan Erik Larssen fra Autofil prøvekjørte bilen i 2002, med svært gode tilbakemeldinger.
Søksmål
Aukruststiftelsen og Hunderfossen familiepark gikk på 2010-tallet til søksmål mot Caprino Filmsenter om rettighetene til Il Tempo Gigante. Saken gjaldt hvorvidt Caprino kunne påberope seg opphavsrett til åndsverk som filmen bygger på, nærmere bestemt til bilen som opprinnelig var tegnet av kunstneren Kjell Aukrust. I november 2017 falt endelig dom i saken, da Høyesterett avgjorde at Caprino Filmsenter ikke hadde opphavsrett til Il Tempo Gigante. Høyesteretts avgjørelse var i tråd med dommen i tingretten, mens lagmannsretten var kommet til det motsatte resultat.
Arnanipatunnelen
Arnanipatunnelen er en veitunnel på Hardangervegen i Bergen i Vestland fylke. Tunnelen er 2,133 meter lang og har to kjørebaner. Den ble åpnet i 1980.
Omkjøringsmulighet er via rundt Garnes. Severdighet veteranjernbane (damptog) på Garnes stasjon på.
Katalogisering
Katalogiseringsregler
Det er utarbeidet katalogiseringsregler som legger føringer på hvordan man beskriver et dokument. I Norge benytter man katalogiseringsreglene etter AACR2 (Anglo-American Cataloguing Rules, 2. utg). Innenfor disse reglene er det ulike nivåer av detaljgrad. Hvor detaljert man beskriver dokumentet kan avhenge av behovet til brukerne. Et vitenskapelig bibliotek vil ha større behov for nøyaktighet enn for eksempel et skolebibliotek.
Arnanipatunnelen
Arnanipatunnelen må ikke forveksles med den planlagte Arnatunnelen, eller Arnanipa (tunnel) som er en jernbanetunnel på Bergensbanen.
Katalogisering
Katalogformat
Katalogpostene har en spesiell utforming. Tidligere var denne utformingen tilrettelagt for kortkatalogen. Dette formatet heter ISBD. Idag er katalogpostene utformet slik at de kan identifiseres og leses av datamaskiner i MARC-formatet, men de bygger fortsatt på ISBD-formatet.
Amazing Fantasy
Amazing Fantasy var et tegneseriehefte som ble publisert av Marvel Comics 1961-1962. Heftet het opprinnelig Amazing Adventures (1-6), for deretter å endre navn til Amazing Adult Fantasy (7-14), før det endte med navnet Amazing Fantasy i siste nummer (15). Heftet var en antologi bestående av korte science fiction- og fantasyserier skrevet og redigert av Stan Lee og tegnet av folk som Jack Kirby, Steve Ditko og Don Heck. Idag huskes heftet best for å ha introdusert superhelten Spider-Man av Lee og Ditko i nr. 15.
Groms plass
Groms plass er en park i Narvik i Nordland. Parken ligger i Taraldsvik, 300 meter øst for småbåthavna, i den nordlige delen av byen. Plassen er oppkalt etter det polske krigsskipet «Grom» som ble senket i Ofotfjorden under slaget om Narvik i 1940. Minnesmonumentet ble reist i 1979 i anledning 40-årsdagen for utbruddet av andre verdenskrig.
Grevskapet Limburg
Grevskapet Limburg (tysk: Grafschaft Limburg) var et grevskap som eksisterte innenfor det tysk-romerske rike fra 1242 til 1817. Staten var beliggende mellom elvene Lenne og Ruhr og hadde et areal på 118 km².
Emma Roberts
Emma Rose Roberts (født 10. februar 1991) er en amerikansk skuespillerinne. Hun er datter av skuespilleren Eric Roberts og niesen til skuespillerinnene Lisa Roberts Gillan og Julia Roberts. Emma Roberts hadde sin skuespillerdebut i en alder av ni år i filmen Blow, og er kjent for sin rolle som hovedfiguren i Nickelodeons TV-serie Unfabulous og FXs TV-Serie American Horror Story. I tillegg til roller i filmene Aquamarine, Nancy Drew - Frøken Detektiv, Wild Child, Hundehotellet og Skrik 4.
Roberts er også popsangerinne, og hennes debutalbum Unfabulous and More: Emma Roberts ble lansert i 2005.
Hun var tidligere i et forhold med Evan Peters, som hun spilte med i serien "American Horror Story". De gikk hver for seg mars 2019. Hun annonserte via Instagram kontoen at hun har fått en sønn.
Carl Theodor Zahle
Carl Theodor Zahle (født 19. januar 1866 i Roskilde, død 3. februar 1946) var en dansk jurist og politiker. Han var Danmarks statsminister fra 28. oktober 1909 til 5. juli 1910 og igjen fra 21. juni 1913 til 29. mars 1920. Fra 1929 til 1935 var han justisminister.
På plass
På plass er Groms Plass Brothers' debutalbum, og ble utgitt av plateselskapet Tøtta Records i 2001. Albumet ble produsert i 2 000 eksemplarer.
Kvener
Kvener (kvensk: '; finsk: kveenit/lantalaiset/lappilaiset; nordsamisk: ') har levd på Nordkalotten i uminnelige tider. Kjerneområdet var Bottenviken, langs Tornedalen og nordover til ishavet. Begynnelsen på de kvenske bosettingene i Nord-Norge er ukjent, men de eldste skriftlige kildene som dokumenterer dette er fra 1500-tallet. I dag bor det kvener over hele Norge.
Kvener er etter definisjonen til den svenske forskeren Kenneth Hyltenstam «alle med finsk språk og kulturbakgrunn som har flyttet til Norge før 1945, og deres etterkommere, forutsatt at denne bakgrunn på en eller annen måte oppleves som relevant». For at definisjonen skal kunne få anvendelse på skillet mellom skogfinner og kvener, bør den geografiske henvisningen være Nord-Norge, og ikke Norge. Antall kvener i dag er uvisst, men den finske forskeren Lassi Saressalo har tidligere anslått at det finnes om lag 70,000 personer i Norge med kvenske aner. Ikke alle som omfattes av denne definisjonen, ønsker å kalle seg for kvener. Spesielt i Øst-Finnmark har motstanden mot begrepet vært tydelig. Noen med finsk språk og kulturbakgrunn ønsker heller å kalle seg for norskfinner.
Denne avgrensingen av begrepet er ikke entydig, og i stortingsmelding nr. 15 (2000–2001) påpeker regjeringen at det er lang tradisjon for å bruke begrepet «kven» som norskspråklig benevnelse, mens mange i gruppen selv foretrekker «finskættet» eller «etterkommere av finske innvandrere».
Kvenene ble anerkjent som en nasjonal minoritet i Norge i 1998. Andre nasjonale minoriteter er jøder, rom (sigøynere), romanifolket (også kalt tatere eller «de reisende») og skogfinner. . Samene valgte å ikke bli inkludert i erklæringen om Norges nasjonale minoriteter, da de allerede hadde status som urfolk.
Kvenbegrepet
Ordet kven er brukt om ulike grupper til ulike tider, fra middelalderen og opp til i dag, for å beskrive etterkommere av finsktalende som har emigrert til Nord-Norge fram til andre verdenskrig.
Området rundt den nordlige delen av Bottenvika kalles Kvenland, Quenia og lignende. i ulike historiske kilder, slik som Olaus Magnus' kart fra 1500-tallet, Ottar fra Hålogaland og flere. Den finskspråklige befolkningen her ble betegnet som kvener.
En gruppe finsktalende som hadde tilhold i Nord-Norge i vikingtida, middelalderen og senere. Denne gruppa nevnes av Ottar fra Hålogaland og fra andre kilder, men eksistensen av en betydelig gruppe finsktalende i Nord-Norge i denne perioden er høyst omstridt. Noen forskere mener at etniske finner bare har bodd sporadisk i Nord-Norge, mens andre postulerer en stabil finsktalende befolkning i lange perioder.
Kvener er altså navnet på den finsktalende minoriteten som har brukt og bebodd Nord-Norge fra 1500-tallet og framover, eller kanskje enda tidligere.
På grunn av diskriminering og undertrykkelse av de norske myndighetene ble betegnelsen kven nedsettende på slutten av det 19. århundre. Av denne grunn foretrekker mange kvenetterkommere, særlig i Finnmark, å bli kalt suomalaiset (finner). Men etter gjenopplivningen av den kvenske kulturen på 1970-tallet har noen kvener selv begynt å benytte betegnelsen. Likevel, i senere tid har det fortsatt vært debatt om hvorvidt de norske betegnelsene «finne», «finsk» eller «finskætted» heller burde brukes (da ofte blant de som defineres som kvener selv). Bruken av ordet kven er dog utbredt og til dels akseptert i dag, og brukes for eksempel i navnet til organisasjonene Kvensk Finsk Riksforbund og Norske kveners forbund.
I sin doktoravhandling dokumenterer Kari Storaas at begrepet «kven» blir oppfattet som forvirrende blant finskættede i Sør-Varanger. Storaas undersøkte nærmere historien til 71 personer i Sør-Varanger kommune. Disse var både lokalt finskættede og innflyttere fra Finland. Storaas hevder at man tradisjonelt har oppfattet kvener som finske eller norske borgere, ikke som kvener. «Kvenforbundet snakker om kvener, et folk fra Kvenlandet. Men dette bildet kjenner ikke de finskættede i Sør-Varanger seg igjen i». De finskættede i kommunen sier også, ifølge Storaas, at de ikke snakker kvensk, men finsk. Hun hevder at begrepet «kven» først er blitt aktuelt de siste tretti år, særlig på grunn av etnopolitiske strømninger. Dette kan også ha sammenheng med at de som kom til Øst-Finnmark kom senere enn de som kom f.eks til Nord-Troms og sørligere deler av Finnmark.
Historie
Tidsrammer for kvensk bosetting i Nord-Norge er vanskelig å fastsette fordi kildematerialet er mangelfullt og problematisk – både innenfor stedsnavnsforskning og arkeologi. Eira Söderholm ved Universitetet i Tromsø har imidlertid samlet en stor del av kvenske stedsnavn i Nord-Troms og Finnmark, og Språkrådet har etablert Kvensk Stedsnavntjeneste med et betydelig søkeregister.
Tidlig bosetting
Når det gjelder skriftlige kilder, vet vi at det i skattemanntallet allerede fra første halvdel av 1500-tallet er belegg for å snakke om en viss kvensk bosetting. Også skattemanntallet fra andre halvdel av 1500-tallet bekrefter kvensk bosetting – både som skattemenn og som drenger. Dette bekreftes i 1600-tallsmaterialet ved at også tingbøkene omtaler kvenene. Omfanget er imidlertid vanskelig å fastslå.
I Generaljordeboka av 1743 er det oppført 33 finnerydninger (gårder) i Nord-Troms, fra Sørstraumen i Kvænangen til Markenes i Balsfjord, som er befolket av kvener, noe som også betyr et betydelig større antall enkeltpersoner. I 1749 skriver presten i Karlsøy, Hans Molde, at omtrent 73 kvenske familier har sin bopel – og omtaler da bare Lyngenfjorden-området.
I flere innvandringsbølger som skyldtes krig og hungersnød i Nord-Finland og Nord-Sverige, bosatte finsktalende mennesker seg i fjordområdene fra Lyngen i vest til Varanger i øst, og noen dro også til Sør-Troms og Nordland. På 1800-tallet ble i tillegg mange kvenbarn sendt med flyttsamene til Astafjord-området i Sør-Troms på grunn av uår og nød i Nord-Sverige. Her ble de bortsatt til norske fosterforeldre mot at samene til gjengjeld fikk en viss kompensasjon i form av matvarer, småfe, en liten pengesum m.m. for kostnadene under overfarten til Norge. Denne praksisen var for øvrig svært omdiskutert i samtida, og mange tok avstand fra denne "barnehandelen", som den ble kalt. Imidlertid var det flere, bl.a. Lars Levi Læstadius, som mente at det kun var snakk om en barmhjertighetshandling fra samenes side. Innvandringen av kvener nådde en topp i 1860-årene under Vest-Europas siste store hungersnød i Finland.
Großröhrsdorf
Großröhrsdorf er en by øst for Dresden i Landkreis Bautzen i Direktionsbezirk Dresden i Fristaten Sachsen. Byen er hovedsete for forvaltningsfellesskapet Großröhrsdorf og har 6 918 innbyggere (31. desember 2009).
Kvener
Bondekolonisasjon
Nærværet av en betydelig finsktalende befolkningsgruppe i Nord-Norge tok seg imidlertid opp fra 1700-tallet. På dette tidspunktet hadde den finsktalende koloniseringen nordover i Finland og innover i Tornedalen nådd langt nord. Dermed var jordbruksområder i Porsanger, Alta, Nordreisa, Kåfjord, Storfjord, Lyngen og Balsfjord innen rekkevidde. Den finske befolkningen i Balsfjord og lenger vest gikk raskere opp i den norske befolkningen, men i Skibotn, Nordreisa, Alta og i Porsanger har kvensk vært i bruk helt opp til våre dager.
Großröhrsdorf
Großröhrsdorf befinner seg sør for Pulsnitz langs den «gamle postruten», som omgir stedet på begge sider med en omkring 4 km lang rute. Byen ligger langs elven Große Röder og er forbundet med Ohorn og Pulsnitz gjennom Bundesautobahn 4. Byen Dresden ligger omkring 20 km vest for Großröhrsdorf.
Großröhrsdorf var en by i Kreis Kamenz fra 1952 til 1990, og i Landkreis Kamenz fra 1990 til 1994. Fra 1. august 1994 frem til 1. august 2008 var den kretshovedstad i Landkreis Kamenz, som oppstod gjennom en sammenslåing av kretser i forbindelse med kretsreformen i Sachsen i 1994 og 1996. Siden 1. august 2008 har byen vært en del av Landkreis Bautzen.
Kvener
Innvandringsbølge i Øst-Finnmark
Tyngdepunktet for kvensk bosetting er i dag i Øst-Finnmark, og innvandringen hit skjedde under hungersnøden i Finland på 1860-tallet. Vadsø har blitt kjent som kvenbyen, og hadde på 1860-tallet et finsktalende flertall. Andre betydelige kvenske samfunn i Øst-Finnmark er Bugøynes (Sør-Varanger) og Neiden (Sør-Varanger). Spesielt i Bugøynes lyktes man lenge i å bevare kvensk som hverdagsspråk.
Arnfinn Bergrabb
Arnfinn Bergrabb (født 1. januar 1972 i Bodø) er en norsk trommeslager, bror av Bård Bergrabb. Startet som en fusion-, funk- og jazzorientert trommeslager, men etter hvert er han blitt mer gjeldende i sjangre som folkemusikk, klassisk/samtidsmusikk og popmusikk.
Kvener
Innvandringsbølge i Øst-Finnmark
På slutten av 1800-tallet var ca. 25 % av befolkningen i Finnmark (i Vadsø over 50 %), og ca. 8 % av befolkningen i Troms kvener.
Arnfinn Bergrabb
Han medvirker på innspillinger og i konsertsammenhenger med bl. a: Susanne Lundeng, Kari Bremnes, Halvdan Sivertsen, Iren Reppen, Karoline Krüger, Maria Solheim, Kvinner På Randen, Eva Trones, Oslo Gospel Choir, Ola Bremnes, Nathalie Nordnes, Sigvart Dagsland, Ole Edvard Antonsen, MiNensemblet.
Kvener
Språk
I 1874 ble befolkningens etnisitet og språk i daværende Tromsø Amt beskrevet slik : ''Amtets fastboende Indvaadere bestaar af Nordmænd, Kvæner og Lapper. I den vestlige Del af Amtet til og med Karlsø og Balsfjordens Herreder bestaar Hovedbefolkningen af Nordmænd, medens den i de østligere Herreder væsentlig er lappisk og kvænsk. I sistnævnte Strøg er kvænsk det almindelige Talesprog, selv blandt de derboende Nordmænd.''
Finsk blant kvenene
Finsk har vært det mest brukte språket blant kvener og andre finsktalende på hele Nordkalotten og i Kvenland gjennom tidene. Både det gamle og moderne kvenske språket og meänkieli har sin grunnstamme i finsk. Et eksempel på dette er at samer, kvener og andre finsktalende i Fennoskandinavia brukte finske bibler og andre religiøse skrifter helt opp til våre dager. En av grunnene til at de lokale dialektene i Norge ikke forandret seg i takt med språket i Finland var at bibelen fra 1776 ble brukt i lengre tid enn andre steder.
Fornorsking og trakassering
Kvener ble på samme måte som samene gjenstand for en aktiv fornorskningspolitikk. Dette ble særlig praktisert fra 1850 og om lag hundre år framover. Fornorskningen var preget av nasjonalisme og kollektivisme, med lav toleranseterskel og frykt for kvenene som en mulig sikkerhetspolitisk belastning (den finske fare). Målet om fornorskning fikk følger for distrikts- og sikkerhetspolitikken. Det er imidlertid den kulturpolitiske delen og skolens og språkets betydning som er mest interessant i denne sammenhengen. Norske lærere og norsk språk var enerådende i skolen. Stortinget vedtok så seint som i 1936 at finsk ikke lenger kunne benyttes som hjelpespråk i skolen. For grunnskolens vedkommende varte dette til 1980. Kvenenes språk ble undertrykt for å svekke den etniske identiteten. I perioden 1945 til 1970 ble bestemmelser som tok sikte på fornorskning ikke håndhevet i like stor grad, men heller ikke formelt avviklet.
Liberalisering
I mønsterplanen fra 1987 ble finsk for første gang nevnt i offentlige læreplaner. I 1996 vedtok Stortinget at finsk skulle gis offisiell status som andrespråk i områder av Troms og Finnmark med kvensk eller finsk befolkning. Kvenenes språksituasjon diskuteres også i forbindelse med bruk av stedsnavn og navn på kommuner, særlig i trespråklige regioner i de nordligste fylkene.
Konsekvenser
Fornorskningsprosessen har ført med seg liknende former for trakassering, mindreverdighetsfølelse og problemer med å hevde seg i samfunnet for kvener som for samer. Først på 1970-tallet ble det nytt liv i det kvenske miljøet, muligens som en indirekte effekt av utviklingen for samene. Dette førte til økt bevissthet om egen kultur og til organisering på etnisk grunnlag, og det er i dag to organisasjoner som mottar statsstøtte. Det er imidlertid forskjellige oppfatninger i den kvenske gruppen om egen benevning, språk og minoritetsstilling. I 2018 er det ingen sikre anslag med hensyn til hvor mange kvener som er bosatt i Norge. Spørsmålet om kveners formelle minoritetsstatus drøftes i forbindelse med norsk ratifisering av Europarådets rammekonvensjon om beskyttelse av nasjonale minoriteter.
Hanaborg holdeplass
Hanaborg holdeplass er en holdeplass for lokaltrafikk i Lørenskog som går mellom Oslo og Lillestrøm langs Hovedbanen. Stasjonen ligger 15,5 km fra Oslo sentralstasjon, og ble opprettet 1. oktober 1956. Den ligger 169,38 moh., noe som er det høyeste punktet på den opprinnelige jernbanestrekningen Oslo–Stockholm.
Spørsmålet om holdeplass ved Hanaborgtoppen hadde blitt bragt på banen av bygningsrådet allerede i 1941, og i 1952 kom Velforeningenes Fellesutvalg med en anmodning til kommunen om å få til et stoppested. Lørenskog kommune måtte stå for halvparten av utgiftene til stasjonen, og velforeningene i Haneborglia og Fjellhamarskogen samlet inn penger til formålet. Til sist ble tilskuddet fra Lørenskog i sin helhet dekket av kommunen, og velforeningene fikk dermed refundert sine innsamlede midler.
Med holdeplassen på Hanaborg ble det også mulig å krysse jernbanesporet her. Tidligere hadde folk egentlig vært nødt til å gå om stasjonen på Fjellhamar, men det hendte titt og ofte at det ble klipt hull i gjerdet langs sporet, slik at folk kunne krysse sporet. Hele Hanaborg stasjon ble pusset opp fra februar 2012, den skulle være ferdig høsten 2012, men grunnet problemer under den gamle jernbanen ble ikke stasjonen ferdig før år 2014.
Matthias Du Jiang
Matthias Du Jiang (født 20. november 1963 i Kina) er katolsk biskop av bispedømmet Bameng i den autonome regionen Indre Mongolia i Folkerepublikken Kina.
Det er om lag 40.000 katolikker (2010) i «den åpne kirke» i Bameng. I samme område er det dessuten et antall «undergrunnskatolikker» ledet av den etnisk mongolske biskop Joseph Ma Zhongmu.
K-1
K-1 er en type kampsport som kombinerer teknikker fra thaiboksing, karate, taekwondo, savate, «San Shou», kickboksing og tradisjonell boksing.
Det er også navnet på organisasjonen som arranger denne kampsporten. Denne organisasjonen styres av Fighting and Entertainment Group (FEG) i Japan. De arrangerer diverse kamper / turneringer, inkludert MMA (DREAM-turneringer).
Norske K-1 utøvere
Daniel Nordås Anne Line Hogstad
Revejakt
Revejakt er en tradisjonell og populær form for jakt som bedrives over store deler av verden, ikke minst i Norden, der bestanden av (spesielt) rødrev er stor. For å kontrollere revebestanden har man tradisjonelt benyttet gift, feller og våpen, men i nyere tid har det blitt stadig mer populært å jakte rødrev for sportens del. Jakten har foregått både med og uten jakthund, som regel en støvertype. Revejakten begynner 15. juli og varer til 15. april. Revejakt har vært en populær form for jakt i lang tid, dette på grunn av det flotte skinnet og for å verne småviltbestanden. Reven er også en smittebærer og derfor er det stort fokus på å ta ut rev som har smitte som skabb slik at dette ikke blir overført til andre dyr.
Parforsejakt
Parforsejakt er en form for hetsjakt, en jaktform der et jaktlag av jegere jakter rødrev fra hesteryggen og bruker et kobbel av hunder, tradisjonelt av hunderasen foxhound eller en annen hurtig støvertype som jager i flokk, til å søke opp og hetse etter reven til dyret styrter.
Parforsejakt har vært spesielt utbredt blant adel og rikfolk i Storbritannia. Denne formen for revejakt, som av mange regnes som en bestialsk måte å jakte på, har lenge vært forbudt i store deler av den industrialiserte delen av verden, men på De britiske øyer viste det seg å være langt vanskeligere å få en slutt på den. Jakten ble forbudt i England og Wales i 2005.
Åtejakt
Åtejakt er en av de mest effektive jaktmetodene som kan brukes på rødrev. Man legger ut åte (kjøttrester, fiskerester osv.) og setter seg for å vente på at rødreven skal komme på åten. Det beste stedet man kan sitte og vente, er i et fjøs, der reven er vant til å finne mye mat, og det er støy fra fjøset, slik at reven ikke hører jegeren. Man kan selvsagt sitte fra husvinduet eller fra ei lita bu, men da kreves det mye mer stillhet og forsiktighet.
Høybråten og Stovner Idrettslag
Høybråten og Stovner Idrettslag (HSIL) (stiftet 3. mars 1916) er et norsk idrettslag fra Stovner bydel i Oslo. A-laget for kvinner i fotball spiller våren 2019 i 2. divisjon. A-laget for herrer i fotball spiller våren 2019 i 5. divisjon.
Mikkel Dobloug (politiker)
Mikkel Dobloug (født 18. oktober 1844 på Vang i Hedmark, død 1913 ) var en norsk forretningsmann og venstrepolitiker.
Høybråten og Stovner Idrettslag
HSIL driver med flere typer idretter:
Mikkel Dobloug (politiker)
Etternavnet ble lokalt uttalt Doglo ifølge Hulda Garborg. I ung alder flyttet han med sin bror Jens til Christiania og startet konfeksjonshuset Brødrene Dobloug. Han ble fort opptatt i det politiske miljø. Som republikaner og venstremann gjorde han seg bemerket i politikken, særlig i flaggsaken. Hulda Garborg ble kjent med Dobloug i et selskap og arbeidet deretter i butikken i 7 år. Hulda Garborg var fadder for to av Dobloug-parets barn.
Høybråten og Stovner Idrettslag
Høybråten/Stovner er en av Groruddalen Ballklubbs (GBK) paraplyklubber, det vil si at GBK er med på å utvikle talentene videre. De fleste lagene fra Groruddalen er for øvrig paraplyklubber.
Mikkel Dobloug (politiker)
Etter Venstres seier i hovedstaden i 1894 satt han i flere år i kommunestyret. Han var en innbitt motstander av unionen mellom Sverige og Norge. Hans motstand ga seg utslag særlig i flaggsaken, der han nektet å la sy inn sildesalaten i flagget og solgte rene flagg før unionsoppløsningen. Doblougs kamp for et rent norsk flagg gav ham tilnavnet: flagg-Dobloug. Etter Venstres splittelse (1910) fulgte han den frisinnede fløy, Det Frisinnede Venstre. Mikkel Dobloug stiftet Polarstjerneordenen i 1894, et hederstegn som ble tildelt radikale på venstrefløyen i norsk politikk fra slutten av 1800-tallet og begynnelsen av 1900-tallet.
Høybråten og Stovner Idrettslag
Høybråten/Stovner sliter litt med å ha nok spillere i klassene for juniorer/ungdommer, og prøver derfor å få til en Stovnerallianse, som skal fungere på samme måte som for eksempel Bjerkealliansen. Lagene som er med i GBK's Talentsatsing:
Mikkel Dobloug (politiker)
Sammen med redaktør Olaf Anton Thommessen og Rolf Thommessen var han med å finansiere og grunnlegge avisen Tidens Tegn, Det Frisindede Venstres avis som etter krigen i 1945 fikk navnet Verdens Gang, VG.
Storm
Storm (fra norrønt stormr) er et uttrykk for styrken til vind sterkere enn kuling, men «svakere» enn orkan – med fart fra 20,8 m/s (41 knop) til 32,5 m/s (63 knop). Dette gjelder middelvind i en periode på ti minutter. Vindkastene er som regel betydelig sterkere. Under brannen i Flatanger 2014 var f.eks. vinden tidvis så sterk at  mannskapene måtte ligge på bakken mens de slokket for ikke å blåse overende.
Mikkel Dobloug (politiker)
Ved gavebrev av 23. desember 1912 oppretter han til minne om sine to døtre et legat «Svanhild og Sigrun Doblougs legat for oppdragelse af pigebørn» med grunnkapital på kr. 200 000. Stiftelsen ble forvaltet av Det Kongelige Selskap for Norges Vel.
Mikkel Dobloug testamenterte sitt landsted på Jeløya ved Moss til «Foreningen for Skolebørns Feriekoloni».
Storm
Gradering av storm
Det er tre graderinger av storm: Liten storm, full storm og sterk storm.
Etymologi
Ordet storm var i bruk allerede i norrønt i form av stormr (urgermansk *sturmaz). Det finnes i mange germanske språk og som lånord i fransk og italiensk. Opprinnelsen skal finnes i urindoeuropeisk *stur-mo-, omrøring, ødeleggelse (jf. styr i lignende betydning).
Storm i Norge
Vind av storm styrke er langt fra uvanlig i Norge, men det skjer hovedsakelig langs kysten eller i fjellet. Storm oppstår oftest om vinteren og høsten da lavtrykkene er på sitt kraftigste. 43 av 44 navngitte ekstremvær fra 1995 til 12. januar 2017, med vindstyrke full storm eller mer, inntraff i perioden oktober–mars. Et unntak var «Lena», som 9. august 2014 gav full og til dels sterk storm på kysten av Vestlandet. Flere meteorologer understreket at så sterk vind om sommeren var nettopp et unntak. . Mest utsatt er områdene nær Stad i vind fra sør og sørvest, og til dels Jæren i vind fra vest og nordvest. Årsaken til dette er Bernoulli-prinsippet, også kalt «hjørneeffekten». Når vinden blåser rundt et hjørne, blir luften presset sammen, og siden mer luft skal igjennom et smalere område enn i omgivelsene, øker vinden. Stad og Jæren er på sett og vis to av «hjørnene» i Sør-Norge. Værstasjonen på Kråkenes fyr i nærheten av Stad er den stasjonen som oftest måler vind av storm styrke.
Som regel får en bare storm ved vindretninger mellom sør, vest og nord, mens vindretninger mellom sørøst og nordøst sjeldnere gir så kraftig vind. Øst-Finnmark er derimot et unntak fra denne tommelfingerregelen. Under ekstremværet Narve i januar 2006 blåste det storm fra sørøst og øst i Nord- og Midt-Norge, noe som er svært sjelden. Dette førte til at steder som vanligvis ligger vernet fra stormene som normalt kan herje kysten fikk den kraftigste vinden, for eksempel Saltdal i Nordland og Verdal i Nord-Trøndelag. Under Brannen i Lærdal 2014 var det imidlertid liten sørøstlig storm i høyfjellet – og slik vind kan slå ned i dalen, ofte med uforminsket styrke, men mer turbulent.
På andre språk
På andre språk brukes ikke nødvendig storm eller tilsvarende som på norsk.
Engelsk
På engelsk brukes storm ikke bare om vind av styrke 9 og mer, men ofte om det som på norsk kan kalles uvær (selv om det kan være forskjeller på britisk-engelsk og USA-engelsk). Eksempler på dette er thunderstorm (tordenvær) og hailstorm (en plutselig og kraftig haglbyge) ). I USA varsler meteorologene ofte ice storm hvis de forventer at underkjølt regn vil gi et islag på minst 6 mm (1/4"), uavhengig av vind . Også på norsk brukes tropisk storm om en tropisk syklon, som ikke nødvendigvis gir sterkere vind enn stiv kuling. Denne fortolkningsforskjellen gjør at de som ønsker å lese tilsvarende artikkel «På andre språk» her i venstremargen, ofte vil finne artikler med noe annet innhold enn den norske. På engelsk brukes ofte windstorm om det som på norsk kalles storm. Styrke 10 på Beaufort-skalaen omtales også som whole gale på engelsk, selv om National Weather Service i USA bruker storm om denne vindstyrken.
Mikkel Dobloug (politiker)
Mikkel Dobloug har også fått oppkalt en gate etter seg; Mikkel Doblougs gate i Oslo like ved Doblougløkka på Bislett.
Norges natur
Norges natur er ung. Den floraen og faunaen Norge har i dag, er innvandret etter at innlandsisen begynte å trekke seg tilbake fra kysten for ca. 14 000 år siden. Det kan ha vært isfrie fjelltopper over isbreen gjennom hele siste istid, og disse kan ha vært leveområder for organismer. Det vet man imidlertid lite om. Etter at innvandringen begynte, har det vært klimasvingninger som har endret artenes utbredelsesområde; derfor har det vært naturlige variasjoner i det biologiske mangfoldet i landet.
Med sin store utstrekning nord-sør, sin store høgde- og dybdegradient og sin store variasjon i berggrunn og jordarter, har Norge et stort mangfold av habitater. I tillegg har menneskelig aktivitet påvirka og endra den naturlige vegetasjonen.
Sett i forhold til det totale antall arter på jorda, er artsmangfoldet i den nordlige tempererte og arktiske sonen lite. Det fins anslagsvis 60 000 arter i norsk natur (fraregna virus og bakterier). Til nå er det påvist ca. 38 500 arter, som fordeler seg slik: En del habitater og artsgrupper er hittil ufullstendig kartlagt, bl.a. gjelder det bunndyrfaunaen i havet, soppene og insektene.
Sjøl om Norge har et relativt sett lite artsmangfold, kan det pga. den store variasjonen i livsmiljøer være en stor genetisk variasjon innafor de enkelte artene. For eksempel har laksen spesifikke stammer som er tilpassa hvert enkelt vassdrag.
3 886 arter er i dag på den nasjonale rødlista over trua og sårbare arter. Av disse er 1988 arter vurdert som truede, og 285 av disse igjen er vurdert som kritisk trua.
Nevermore
Historie
Vokalist Warrel Dane, gitarist Jeff Loomis og bassist Jim Sheppard spilte sammen i bandet Sanctuary fra Seattle. De tre besluttet å forlate bandet. I 1991 startet de istedenfor Nevermore, et power/thrash metal band. De rekrutterte Van Williams som trommeslager, og ga samme år ut demoen Utopia.
Etter en ny demo i 1994 ble bandet invitert til studio av produsent Neil Kernen. Nevermore hadde enda ikke platekontrakt, men Kernen hadde stor tro på at de ville lykkes, og de tok opp debut-albumet Nevermore. Bandet signerte platekontrakt med Century Media kort tid etter at albumet var utgitt. Bandet fikk med seg en ny gitarist i Pat O'Brian, og etter å ha turnert med Blind Guardian i Europa og Death i USA, var de tilbake i studio. I 1996 utga de EP-en In Memory, og senere samme år deres andre album The Politics of Ecstasy. O'Brian valgte å forlate bandet i 1997, og ble ny gitarist i Cannibal Corpse. Tim Calvert erstattet O'Brian.
I 1999 ga Nevermore ut sitt tredje album, Dreaming Neon Black. Lyrikken på albumet er knyttet opp mot forsvinningen av Danes kjæreste. Bandet rakk å ta opp et nytt album i 2000, kalt Dead Heart in a Dead World, før Calvert forlot bandet. Det neste albumet, Enemies of Reality, ble tatt opp uten en annen-gitarist, men i 2004 ble turnémusiker Steve Smyth fast medlem i bandet. I 2005 kom deres siste album This Godless Endeavor.
Medlemmer
Dagens medlemmer
Tidligere medlemmer
Nicklas Lidström
Nicklas Erik Lidström (28. april 1970 i Krylbo) er en tidliger svensk ishockeyspiller. Lidström har siden 1991 spilt 20 sesonger for NHL-laget Detroit Red Wings, og han var også lagets kaptein. Han spilte forsvar.
Lidström har vunnet Stanley Cup fire ganger og har spilt elleve allstar-kamper. Han ble valgt inn til tolv, men sto over 2009 grunnet skade. Han er den første europeiske hockeyspilleren som har vært kaptein i NHL, og den første europeiske kapteinen som vunnet Stanley Cup. Han vant Verdensmesterskapet i ishockey for Sverige i 1991, sølv i 2004 og bronse i 1994. Han vant også gull for Sverige i Vinter-OL 2006.
Han har vunnet Norris Trophy som beste NHL forsvarer sju ganger (2000-01 til 2002-03, 2005-06 til 2007-08 og 2010-2011), kun slått av Bobby Orr som har åtte Norris Trophy.
Jurij Tepeš
Jurij Tepeš (født 14. februar 1989) er en slovensk skihopper som representerer SD Dolomiti.
Karriere
Han debuterte internasjonalt i kontinentalcupen i normalbakken i Planica i 2002. I verdenscupen debuterte han med 35.-plass i Garmisch-Partenkirchen 1. januar 2006. Hans beste individuelle plassering i verdenscupen per 3. februar 2013 er en 3.-plass i skiflygingsbakken i Harrachov 3. februar 2013. Sammenlagt i verdenscupen ble han nummer 56 i sesongen 2008-09.
Tepeš deltok i junior-VM i 2004, 2005, 2006, 2007 og 2008. Han var på det slovenske laget som tok gull i lagkonkurransen i Rovaniemi i 2005 og i Tarvisio i 2007, og sølv i Kranj i 2006. Han tok sølvmedalje også i det individuelle rennet i Kranj, og bronse i Rovaniemi.
Under Ski-VM i 2011 i Oslo tok Tepeš sammen med resten av det slovenske laget bronsemedaljer i lagkonkurransen i stor bakke. I 2012 satte han bakkerekord i K90 bakken i Lahtis med 101 meter, men den er nå slått av Kamil Stoch som hoppet 103,5 meter i 2017. Tepeš vant sitt første verdenscuprenn i Planica 24. mars 2013.
Den 22. mars 2015 vant Tepeš verdenscupfinalen i Planica og hoppet 244 meter. Han fikk 5 ganger 20 i sitt siste hopp.
Jurij Tepeš er sønn av tidligere skihopper og nåværende renndirektør-assistent Miran Tepeš og bror av Anja Tepeš, som også er skihopper.
Fylkesvei 6446
Fylkesvei 6446 (Fv6446) går mellom Fillaunet og Fillan kai i Hitra. Veiens lengde er 671 meter.
Før Trøndelag fylke ble opprettet 1. januar 2018 hadde veien betegnelsen Fylkesvei 361 (Sør-Trøndelag).
Leppe frenulum-piercing
Leppe frenulum-piercing er en labret-piercinger, der piercingen går gjennom vevet i leppen.
Historie
Denne piercingtypen i underleppen var først en labret-piercing som var utført feil.
Overleppevarianten av denne piercingen ble først vist i et tysk magasin av pioner Steve Haworth på 1990-tallet.
Systematikk
Alternative piercingstiler av labret-piercingen er cyberbitt, slangebitt, edderkoppbitt og hoggormbitt.
Det finnes forskjellige typer frenulum-piercinger:
Risiko
Risikoen ved denne piercingen er at den ene siden kan gro inn i leppen. Dette kan hindres ved riktig piercing og riktig smykke.
Et problem med noen av disse piercingen er at den gjøre skader på tennene, ved at ringen eller barbellen sliter på tennene. En måte å forhindre dette på er å bruke smykker laget av glass, tre, bioplast eller PTFE.
Etterbehandling
For etterbehandling av en slik piercing er det vanlig å bløte piercing opp med en litt saltholdig væske to til tre ganger daglig. Bløt såret i tre til fire minutter og man hindrer blood og lymfe ubehag på grunn av smykket (dette gjøres på begge sider). Det er her viktig at blandingsforholdet er riktig. Fjern så restene med en bomullspinne, og sett så smykket rolig igjennom piercingen.
Andre ting man kan gjøre er å skylles piercingen med antibaktriell munnvann to til tre ganger daglig, så såret gror fortere. Det er her viktig at munnvannet ikke inneholder alkohol. Man bør også unngå røyking, alkohol og mat med mye krydder til piercingen har grodd helt til.
Smykke
Både labretknottsmykke og ballukkingsringsmykke kan brukes i denne piercingen.
Fylkesvei 3216
Fylkesvei 3216 går mellom Kirkevoll og Linnestad i Tønsberg kommune. Veien er 3,3 km lang.
Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 805 (Vestfold).
BTR-94
BTR-94 er et ukrainsk, amfibisk pansret personellkjøretøy med åttehjulsdrift. Det er en modifisert BTR-80 fra sovjettiden. Det er bestykket med doble 23 mm maskinkanoner.
Teknisk
Vognføreren og vognkommandøren sitter framme i skroget. Infanteristene sitter av gjennom luker mellom andre og tredje hjulsett.