cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Cochin internasjonale lufthavn
Beskrivelse
Med en 3 400 m. runway kan flyplassen betjene alle eksisterende flytyper i internasjonal trafikk. Den betjente 2,5 millioner passasjerer i 2006-2007. Det er 464 innenlandske og 314 internasjonale flybevegelser pr. uke. Den har en taxebane parallell til rullebanen i hele dens lengde. For tiden er de største fly som benytter lufthavnen Boeing 777-200ER som benyttes av Emirates til Dubai og Air Indias Boeing 747-400 til Riyadh.
Totale byggekostnader var 3,15 milliarder rupees (omtrent 500 millioner NOK). Flyplassen har separate terminaler for innenlands og internasjonal trafikk. Bakketjenesten blir ivaretatt av Air India. Drivstoffet blir levert av Bharat Petroleum. Begge har ytet rentefrie lån til CIAL.
Flyplasselskapet, CIAL eier et større område rundt lufthavnen, og det foreligger konkrete planer om forretningsmessig utvikling av området. En masterplan med en prislapp på 35 milliarder rupee omfatter bygging av en 18 hulls golfbane, forretningssenter, hoteller, shoppingområder, et industri- og et IT senter.
Passasjerterminaler
Flyplassen har to terminaler. Innenriksterminalen omfatter 3 000 m², delt i to avdelinger, en for ankomst og en for avrreise. Ledsagere og møtende til passasjerene kan komme inn i bygningene mot å kjøpe en gjestebillett til 50 rupee, (ca. 15 kroner). Denne gir ikke-reisende adgang frem til området for sikkerhetskontrollen. Avgangshallen har 20 innsjekkingsskranker, inkludert fem for Business Class. Den har også fem sluser for sikkerhetskontroll og et stort venteområde som rommer 400 passasjerer. Det er også et eget venteområde for Business Class og et eget venteområde for familier med småbarn hvor det er anledning til bleieskift for de yngste passasjerene.
Ankomsthallen har to bagasjekaruseller og der er det ekspedisjonsskranker for turoperatører, bilutleie og en egen skranke hvor drosjer kan forhåndsbetales.
Den internasjonale terminalen omfatter 16 000 m² delt mellom avgang og ankomst. Begge hallene kan romme 1 200 personer. Det finnes 30 elektroniske innsjekkingsautomater, inklusive fem for Business Class. Den har også 30 skranker for passkontroll, 10 sikkerhetssluser og fem skranker for tollklarering. Lufthavnavgift for avreisende passasjerer er avskaffet og tollklarering er relativ rask. Ventehallen ligger i andre etasje som er meget rommelig med plass til 1 500 passasjerer som venter på å bli ropt opp for ombordstigning. Det er to separate venterom for First og Business Class. Det er syv utganger med fem ombordstigningsbroer. Ankomsthallen har flere skranker for bank og valuteveksling, 23 skranker for passkontroll og fire store bagasjekaruseller, åtte rød og to grønne kanaler for toll. Ankomsthallen har også skranker for bilutleie, hotell og valuteveksling nær utgangen.
Shopping
For å øke inntekstgivene ikke flyrelatert virksomhet har CIAL gitt flere forretninger adgang til å etablere seg med utsalg på flyplassen. Tax-Free butikken er en av de største i India. Ankomsthallen har også et stort Tax-free område på 1 400m² delt over to etasjer hvor det er et godt utvalg i ledende merker av alkohol, parfymer, sjokolade, kunsthåndverk, ur, gull, bøker og elektronikk. Tax-Free butikken i avgangshallen er under bygging (2010), men i et mindre utsalg på 200 m² kan passasjerene gjøre sine innkjøp i et begrenst urvalg av de vanlige Tax-Free varer.
Et stort shoppingområde i avgangshallen innenlands fører et utvalg av Kerala-spesialiteter som kunsthåndverk ol. -
Andre fasiliteter
Begge terminaler har tilgang til inernett og flyplassen har syv overnattingsrom i den internasjonale terminalen for transit- eller passasjerer som skal avsted med et tidlig fly. Disse kan bestilles på en «first come-first serve» basis. Gratis telefon for lokalsamtaler. Postkontor. Store plasmaskjermer i alle venterom for underholdning og lekerom for barn.
Terminaler, selskap og destinasjoner
Det er ventet at Srilankan Airlines starter med en flyvning til Colombo i løpet av 2010.
Det har også vært fremmet ønsker om direkte flyvninger til Europa, og en undersøkelse som er gjennomført viste et behov for tre ukentlige flyvninger. British Airways vil trolig starte opp med flyvninger til London.
Jasmin Schornberg
Jasmin Schornberg (født 7. april 1986) er en tysk padler som konkurrerer i slalåm. Hun representerte landet sitt under Sommer-OL 2012 i London, der hun ble nummer 5 i K-1.
Maureen O’Toole
Maureen O'Toole (født 24. mars 1961) er en amerikansk vannpolospiller.
Hun representerte USA under Sommer-OL 2000 i Sydney, hvor laget hennes tok sølv.
Santa Cruz da Esperança
Santa Cruz da Esperança er en kommune i delstaten São Paulo i sørøstregionen av Brasil.
J.J. Johnson
James Louis «J.J.» Johnson (født 22. januar 1924 i Indianapolis, død 4. februar 2001) var en amerikansk jazzmusiker (trombone), kjent som en av jazzens fremste i bebop- og hard bop-perioden.
Han var aktiv fra 1942 til 1996 og bidro til en lang rekke besetninger og innspillinger, som Miles Davis' nontett og utgivelsen Birth of the Cool som arvtaker for danske Kai Winding (1949).
I hjembyen spilte han i ungdommen med den norske gitaristen Paul Weeden. I kvartett med Kenny Drew på piano, Niels-Henning Ørsted Pedersen på bass og Alex Riel på trommer var han på Moldejazz i 1967.
Finn Bjørneboe
Finn Bjørneboe (født 11. april 1909 i Bergen, død 6. desember 1991 i Porsgrunn) var en norsk journalist og oversetter.
Han hadde examen artium fra latinlinje fra 1928, to års juridiske studier ved Universitetet i Oslo 1928–1930 samt handelsgymnas 1930–1931. Bjørneboe var journalist i Skiensfjordens Presse 1935–1946, formann i Telemark Unge Høyre 1935–1940, medlem av Porsgrunn bystyre for Høyre 1945–1946, journalist i Aftenposten 1946–1976, formann i Oslo Journalistklubb 1960–1964 og medlem av Norsk Presseforbunds hovedstyre i 9 år. Han var også oversetter av flere bøker.
Bjørneboe ble tildelt Norsk Journalistlags hedersbevis «Blækspruten».
Kawanishi H8K
Kawanishi H8K ( alliert kodenavn: «Emily» ) var en japansk flybåt. Prototypen fløy første gang i 1940, og flyet ble satt i produksjon i 1941 under betegnelsen H8K1. Denne ble etterhvert erstattet av H8K2, utstyrt med kraftigere motorer, mer bestykning og radar. En variant for transport ble også produsert under betegnelsen H8K2-L. Denne hadde to dekk, og kunne transportere 29 passasjerer eller 64 soldater som troppetransport.
H8K hadde festepunkter under vingene, og kunne utstyres med blant annet med enten to torpedoer, åtte bomber på 250 kg hver, 16 bomber på 60 kg hver eller dypvannsbomber.
New Ireland (øy)
New Ireland, tidligere Neumecklenburg, er en øy i Bismarckarkipelet, tilhørende Papua Ny-Guinea. New Ireland-provinsen er en øyprovins lokalisert i det nordøstlige hjørnet av nasjonalstaten Papua Ny-Guinea, og New Ireland er den største øya i provinsen. Totalt landområde for provinsen er rundt 9600 km², og for øya 8650 km². Provinsen har en befolkning på rundt 118 000 ifølge offisiell befolkningsstatistikk fra 2000. Provinshovedstaden heter Kavieng, og befinner seg helt nord på øya New Ireland. New Ireland er også kjent som Niu Ailan på tok pisin, som er et ny-melanesisk pidginspråk.
Geografi
I tillegg til hovedøya New Ireland, består provinsen av en rekke mindre øyer og øygrupper, som Saint Matthias-gruppen (Mussau og Emirau), New Hanover (også kalt Lavongai), Dyaul, Tabar-gruppen (Simberi, Tatau og Tabar), Lihir gruppen, Tanga-gruppen og Feni-gruppen (Ambitle og Babase).
Øya New Ireland er rundt 350 km lang og på det smaleste er den rundt 11 km bred. Øya er av vulkansk opprinnelse. I innlandet, spesielt på det sentrale og sørlige New Ireland, kan fjelltoppene komme opp i rundt 1000 meter.
Mellom øyene i provinsen er båt- og flytransport de vanligste kommunikasjonsmidlene. Mellom Kavieng og Namatanai er hovedferdselsåren det som kalles East Coast Road eller Boluminski Highway. Veien ble først døpt til Kaiser Wilhelmstrasse, men i 1921 ble det offisielle navnet endret til East Coast Road. Da Papua Ny-Guinea fikk sin uavhengighet i 1975, ble navnet igjen offisielt endret til Boluminski Highway etter Franz Boluminski, den tyske distriktsoffiseren som startet byggingen av veien mellom 1910 og første verdenskrig.
Per i dag er veien kjørbar fra Kavieng til noen kilometer sør for Namatanai, hvor veinettet er dårligere utbygget. Flomelver, tropiske regnskyll og manglende vedlikehold gjør veistrekningen fra Namatanai og sørover vanskelig å forsere til tider. Veien langs østkysten har også avstikkere til vestsiden av øya, men veinettet på vestkysten av New Ireland er mindre utbygd enn på østkysten. Fra østkysten kan man kjøre over fjellet til vestkysten fra Fangalawa, en veiforbindelse som ble ferdigstilt sent på 1970-tallet. Lengre sør på østkysten, ved Dalom, er en relativt ny veiforbindelse også opprettet mellom Dalom og et innlandsplatå som heter Lelet. Lengre sør ved Karu kan man krysse over til vestkysten, der veien deler seg og følger kysten nord- og sørover. Ved Namatanai leder en vei over til vestkysten, der man kan chartre båt til Duke of York-øyene og naboprovinsen East New Britain.
Vegetasjonen i New Ireland Province er variert. Langs kysten preger mange steder store oljepalme- og kokosnøttplantasjer landskapet, mens innlandet generelt er preget av fjell og daler med tykk regnskog. Innimellom, og spesielt i og rundt bosettinger, er vegetasjonen preget av svedjebruk. Enkelte steder, slik som rundt Kavieng og enkelte steder i sør, preges landskapet også av gressmarker.
Klimatisk kan året deles i to faser, som kontrolleres av vindretningen. Fra november til slutten av mars dominerer den nordvestlige monsunen, en tid som kalles «tiden for regn», mens resten av året kalles «tiden for sol» og som domineres av sørøstlig vind. Det faller mye regn i perioder, også i den såkalte «tiden for sol» (mellom 100 og 140 mm), og luftfuktigheten er høy året rundt med rundt 80 % i snitt rundt klokken 09.00 om morgenen og rundt 75 % i snitt rundt klokken 03.00 om natten
Nærheten til ekvator og havet rundt øyene gir en behagelig temperatur de fleste steder, der den årlige gjennomsnittstemperaturen i lavlandet ved havnivå ligger på litt over 27 ºC. Forskjellen mellom det årlige gjennomsnittet og gjennomsnittstemperaturen i den kaldeste og varmeste måneden er tilnærmet ubetydelig.
Historie
Arkeologiske utgravninger viser at New Ireland har vært bebodd av mennesker i nærmere 40 000 år. Nyere arkeologiske funn i provinsen av keramikk som kalles Lapita tyder også på at en ny befolkning entret området for rundt 3000 år siden. Det gjenstår fortsatt mye arkeologisk arbeid for å avdekke bosetting og folkevandringer i dette området, men en hypotese er at lapitakeramikk kom med en migrasjonsbølge som antas å ha startet rundt Taiwan og som har beveget seg sør og østover gjennom Filippinene, Indonesia, gjennom Papua Ny-Guinea og utover i øygruppene øst og nordøst for fastlandet.
I historisk tid er hollandske oppdagere de første europeere som først gjorde seg kjent i farvannene rundt New Ireland i 1616. De seilt langs østkysten av øya og antok at New Ireland var en landmasse som hang sammen med det som i dag er naboprovinsen East New Britain i vest. Den britiske oppdageren Philip Carteret konstaterte i 1767 at New Ireland var en egen landmasse separert fra New Britain, og gav det som i dag er kjent som New Ireland navnet Nova Hibernia.
En spektakulær, men tragisk begivenhet i New Irelands historie fant sted sent på 1870- og tidlig 1880-tallet da en svindler ved navn Marquis de Rays forsøkte å etablere en fransk koloni kalt La Nouvelle France i provinsen. De fire båtene Chandernagore, Génil, India og Nouvelle Bretagne fraktet henholdsvis 82, 32, 340, 150 svindlede kolonisatorer pluss mannskap. Kolonisatorene gikk i land sør på New Ireland, og møtte umiddelbart store problemer i form av sykdommer, mangel på mat og medisiner, fiendtlige innbyggere, samt problemer med å etablere jordbruk i et tropisk klima. Mellom 100 og 150 av kolonisatorene døde på New Ireland.
Misjonsaktiviteten i provinsen startet i 1877, anført av metodisten George Brown, og etter påtrykk fra blant annet tyske handelskompanier som opererte i området, koloniserte Tyskland området i 1886 og gav området navnet Neumecklenburg. Området ble dermed administrativt en del av det området som ble kalt German New Guinea, og som omfattet også den nordlige delen av det som i dag heter Papua Ny-Guinea. Deler av den tyske koloniale arven ser vi igjen i en rekke stedsnavn samt i en del tyske ord som har funnet veien til Tok Pisin-språket.
I de tidlige stadier av første verdenskrig tok australske styrker kontrollen over de tidligere tyske områdene, og i 1921 ble New Ireland del av et mandatområde administrert av Australia. I 1941 ble New Ireland okkupert av japanske invasjonsstyrker og forble på japanske hender til slutten av andre verdenskrig i 1945. Etter andre verdenskrig startet en administrativ enhet kalt A.N.G.A.U. (Australian New Guinea Administrative Unit) gjenoppbyggingen av landsbyer, jordbruksarealer, kokosnøttplantasjer og veier. Dette arbeidet ble videreført fra midten av 1946 av den sivile administrasjonen. Etter krigen fortsatte den australske koloniadministrasjonen sitt styre frem til Papua Ny-Guinea fikk sin uavhengighet september 1975.
Befolkning
Med noen få unntak bor de fleste innbyggerne langs kysten i landsbyer, som ofte består av forskjellige husklynger. Denne bosettingsformen er et resultat av tysk og senere australsk kolonipolitikk, der mennesker ble tvunget til å flytte ned til kysten for blant annet å delta i veiarbeid, arbeide på plantasjer, samt å bli tilgjengelig for registrering og kolonial kontroll. Arkeologiske funn og muntlige beretninger tyder på at mange av innbyggerne bodde i mindre, slektsbaserte husklynger både langs kysten og i innlandet før kolonitiden. En del innlandsområder brukes mange steder fortsatt til jordbruksformål, jakt og sanking, selv om flesteparten av innbyggerne bor i landsbyer på kysten.
Kultur
New Ireland Province preges av språklig, etnisk og kulturell kompleksitet. Hver gruppe har gjerne sine egne kulturelle tradisjoner, men det foregår også mye kulturlån og kulturell utveksling på tvers av etniske og språklige grenser. Gjennom misjonsvirksomhet, moderne skolevesen, urbanisering og innflytelse fra forskjellige deler av global kultur, er kulturen på New Ireland en blanding av gammelt og nytt. Mange New Irelandere har et nært forhold til tradisjonelle skikker og praksiser, slik som komplekse begravelsesritualer, mannshus, bruk av skjellpenger (mis), og i den nordligste halvdelen av New Ireland: de spektakulære malanggan-seremoniene.
Malanggan (eller malangan) er de største og mest spektakulære seremoniene. Dette er komplekse seremonier som arrangeres til ære for avdøde mennesker mange år etter at de er begravd. Nære slektninger og alliansepartnere arrangerer slike seremonier, der også intrikate skulpturer i tre eller flettverk fremvises for fremmøtte gjester. Mange av disse skulpturene er i dag å finne på museer verden over, og kalles malanggan eller malagan. Gjennomføringen av malanggan-seremonier tar som regel mange dager, og forberedelsene til slike seremonier kan ta flere år. Gjennom slike seremonier minnes man avdøde, samt at en hel rekke med andre begivenheter finner sted. Gammel gjeld gjøres opp, mennesker utveksler gaver i form av griser og skjellpenger, gamle konflikter søkes bilagt, intrikate malanggan-skulpturer vises frem til publikum, og tradisjonelle og nyere danser og sanger fremføres.
Lengre sør og på øyene gjennomføres også tilsvarende seremonier, men i litt annen form og med andre navn. I det sentrale New Ireland kalles tilsvarende seremonier for luka og lokpanga, mens de på Lihir kalles karat. I de senere år, spesielt etter uavhengigheten i 1975, har det skjedd et oppsving i fokuset på og verdien av, forfedrenes seremonier og tradisjonell kultur. Tradisjoner omtales ofte som kastam (etter engelsk 'custom') på Tok Pisin, og flere steder blomstrer det opp grupper som spesialiserer seg på tradisjonelle former for sang og dans. Enkelte steder i provinsen, så som i Kavieng, mottar årlige kulturfestivaler økonomisk støtte både fra staten og private aktører.
Pandabil
Pandabil (engelsk: Panda car) er en betegnelse på små eller mellomstore biler som brukes av Storbritannias politi. De brukes til rutinepatruljer, mens utrykningsoppdrag overlates til større og raskere biler.
Beskrivelse
I 1980-årene gikk man over til å bruke hvite biler, vanligvis med gule eller røde refleksstriper. Dette skyldtes rett og slett et ønske om lavere kostnader. Senere har man i stor grad gått over til å bruke flerfargede biler, gjerne med kraftige signalfarger for å få maksimal synlighet i trafikken.
Biltyper
De vanligste typene, men ikke de eneste, som blir eller har blitt brukt som 'pandabiler er:
Convento Viejo-demningen
Convento Viejo-demningen er en demning for irrigasjon i elva Tinguiririca, ei sideelv til Cachapoal i det sentrale Chile. Demningen ligger 83 km sør for bykommunen Rancagua, 12 km fra Chimbarongo og 155 km sør for Santiago. Anlegget ligger i provinsen Colchagua i regionen O'Higgins.
Dette anlegget ble påbegynt i 2005 og stod ferdig utbygd i 2008. Planleggingen startet allerede i 1973.
Demningen er en betongdam som er 32 meter høy. Reservoaret inneholder inntil 237 millioner m3 vannmasser, og har et areal på inntil 30 km² (3.000 hektar).
Stacey Michelsen
Stacey Michelsen (født 18. februar 1991) er en newzealandsk landhockeyspiller. Hun representerte landet sitt under Sommer-OL 2012 i London, der hun endte på fjerdeplass med det newzealandske landslaget.
Gohar Gasparjan
Gohar Gasparjan (armensk: Գոհար Գասպարյան; født 14. desember 1924, død 16. mai 2007) var en armensk operasanger, også kjent som «den armenske nattergalen».
Makroøkonomisk politikk
Makroøkonomisk politikk var tradisjonelt en samlebetegnelse på pengepolitikk og finanspolitikk og hvordan disse ble benyttet for konjunkturstabilisering. Utviklingen i makroøkonomisk teori med større forsøk på «mikrofundament» har hatt minst to klare konsekvenser for hvordan begrepet «makroøkonomisk politikk» blir benyttet i dag: dels har man vist at mulighetene for kortsiktig konjunkturstabilisering er mindre enn man trodde tidligere og dels har man flyttet fokuset over fra aggregerte størrelser til hvilke økonomiske insentiver individene i samfunnet har, funksjonsmåten til enkeltmarkeder, slik som arbeidsmarkedet, hvordan offentlige og private forsikringsordninger fungerer, osv.
Gohar Gasparjan
Hun ble født i en armensk familie i Kairo og studerte musikk der. I 1948 emigrerte hun til Armenia sammen med tusenvis av andre armenere fra Midtøsten. I sin lange karriere sang hun i 23 operaer på Jerevanoperaen i tillegg til å synge på konserter. Hun underviste også ved det statlige musikkonservatoriet i Jerevan.
Heder
Hun fikk flere hedersbevisninger, blant annet Helt av det sosialistiske arbeid (Sovjetunionen) og Sankt Mesrop Mashtots-ordenen.
Hun er begravet på æreskirkegården Komitas Pantheon.
Neumark
Ved navnet Lubusz landskap var området del av Polen i middelalderen, men ble gradvis del av det tyske Markgrevskapet Brandenburg fra midten av 1200-tallet. Som Brandenburg-Küstrin utgjorde Neumark en uavhengig stat innen Det tysk-romerske rike fra 1535 til 1571; etter markgreven Johans bortgang, en yngre sønn av Joakim I Nestor, kurfyrste av Brandenburg, falt det tilbake til kurfyrste Johan Georg, markgrevens nevø og Joakim I Nestors barnebarn. Med resten av Kurfyrstedømmet Brandenburg ble det del av Kongeriket Preussen i 1701, og del av Det tyske keiserrike i 1871, da hver av de to statene ble opprettet. Etter første verdenskrig forble det utelukkende etnisk tyske Neumark del av Tyskland i Weimarrepublikken.
Courtney Johnson
Hun representerte USA under Sommer-OL 2000 i Sydney, hvor laget hennes tok sølv.
Neumark
Etter andre verdenskrig tildelte Potsdamkonferansen hoveddelen av Neumark til Polen, og siden 1945 har området vært del av Polen. Polske bosettere erstattet i hovedsak den fordrevne tyske befolkningen. Mesteparten av det polske området ble del av Lubusz voivodskap, mens de nordre byene Choszczno (Arnswalde), Myślibórz (Soldin), og Chojna (Königsberg in der Neumark) tilhører Det vestpommerske voivodskap. Noe territorium rundt Cottbus, som administrativt var del av Regierungsbezirk Frankfurt (sammenfallende med Neumark) etter Wienerkongressen av 1815, ble del av Øst-Tyskland på 1940-tallet, og ble del av Tyskland etter Tysklands gjenforening i 1990.
Avgift på plantevernmiddel
Avgift på plantevernmidler er en særavgift som Landbruks- og matdepartementet kan pålegge produsenter og importører av plantevernmiddel. Avgiften betales til statskassen. Landbruks- og matdepartementet kan i forskrifter fastsette nærmere bestemmelser om beregning og oppkreving av avgiften.
Avgiften innbragte i 2010 henhold til revidert nasjonalbudsjett for 2011 ca. 66 mill. kroner.
Formål
Miljøavgiften er et av flere virkemidler for å nå nasjonale og internasjonale miljømål. Gjennomføringen av tiltakene er dokumentert i systemet med resultatkontroll i jordbruket. Plantevernmiddel blir plassert i sju avgiftsklasser i forhold til helse- og miljørisiko. Avgiften er arealbasert og differensiert etter midlenes risiko for helse- og miljøskader. En femårig handlingsplan for redusert risiko ved bruk av plantevernmiddel ble avsluttet i 2008, og en ny handlingsplan for perioden 2010-2014 vil bli vedtatt høsten 2009. Ifølge Landbruks- og matdepartementet viser omsetningstallene at det brukes plantevernmiddel med lavere miljø- og helserisiko etter at avgiftssystemet ble lagt om i 1999. Den nye handlingsplanen slår fast at Mattilsynet skal gjennomgå avgiftssystemet, med tanke på å foreslå forbedringer.
Hjemmel
Avgiften er en miljøavgift som er hjemlet i lov 19. desember 2003 om matproduksjon og mattrygghet mv. § 21 tredje ledd. Nærmere regler om beregning av avgiften er fastsatt i forskrift 26. juli 2004 nr. 1138 om plantevernmidler § 30.
Historikk
Miljøavgift på plantevernmidler var opprinnelig en sektoravgift under Landbruks- og matdepartementet. Avgiften oppfylte imidlertid ikke kriteriene for sektoravgifter som følger av Finansdepartementets rundskriv R-112/2006 av 16. juni 2006. Avgiften ble på denne bakgrunn omdefinert til en ordinær særavgift fra og med 2010.
Tilbake til kampen
Tilbake til kampen er en norsk roman, utgitt som bok nummer 16 i den 83 bind store serien om western-helten og US-marshalen Morgan Kane. Boka ble lansert i 1968, skrevet av forfatteren Kjell Hallbing under pseudonymet Louis Masterson, utgitt på forlaget Bladkompaniet.
Boka kom ut i forlagets pocketserie Stjernebøkene, som Stjerne-bok nr 353, kostet tre kroner, var en sentral bok i Kane-`serien - og skildret avgjørende, definerende begivenheter i Kanes liv.
Handlingen i boka er lagt til 1890. Kane selv er ca 35 år gammel, har slått seg til ro, giftet seg med sin Linda i en liten misjonskirke og livnærer seg som fredelig hestejeger. Dette er så nær normalitet og lykke den skadeskutte Kane noensinne kommer i sitt liv. Desto mer brutalt er da han kommer hjem og finner kona voldtatt og drept. I Tilbake til kampen reiser Kane etter ugjerningsmennene for å få hevn, og får hevn, da han sporer dem opp én for én.
Kanes forhold til Linda favnes av tidligere Kane-bøker: Uten nåde (1966), Ingen tårer for Morgan Kane (1967) og Mellom liv og død (1968), som altså danner bakteppe for Tilbake til kampen.
Mottagelsen av boka
Tilbake til kampen kom ut før Kane-serien var blitt den helt store salgsuksessen, da bøkene fortsatt ble utgitt i nokså normale pocket-opplag på 12-16000. Men da serien for alvor slo an et par-tre år senere måtte Tilbake til kampen trykkes på nytt - og på nytt... Mens den fortsatt ble utgitt i Bladkompaniets opprinnelige pocket-serie kom boka i minst sju opplag (7. opplag i 1991). I tillegg ble den solgt i hardcover-versjon da Bladkompaniet i årene 1972-1974 lanserte serien i innbundet utgave, med to bøker i hvert bind.
Og suksessen var ikke begrenset til Norge. Etter hvert kom Tilbake til kampen på flere språk: I Sverige ble den gitt ut i 1972 på B. Wahlströms Bokförlag under tittelen Hämnaren og i England samme året på Corgi Books som Return to action. I 1973 kom den i Danmark på Winther som Tilbage til kampen, i Finland på Otava i 1974 som Takaisin taisteluun. Island fikk sin utgave: Hefndarþorsti.
Senere utgivelser
Da Bladkompaniet i 1991 ga ut serien på nytt besluttet man å publisere bøkene i kronologisk rekkefølge, der man begynte med Kanes fødsel og sluttet med Den siste jakten. Nå havnet Tilbake til kampen i et dobbeltbind, i bok nr 16, sammen med Mellom liv og død. Da Bladkompaniet/Schibstedforlagene i årene 2002–2008 gjenutga bøkene i dobbet-pocket kom Tilbake til kampen i 2004 som bok 30 i bind 29–30.
Etter at Aller forlag i 2008 tok over rettighetene kom bøkene fra 2009 enkeltvis, fortsatt i kronologisk rekkefølge, men med noen justeringer. Nå kom Tilbake til kampen i 2012 som bok nr 34, en utgivelse som året etter ble lansert som lydbok av Norsk lyd- og blindeskriftbibliotek, innlest av Jan Olav Simonsen.
Plasseringen som bok 34 i serien er også beholdt i senere utgivelser, som i Cappelen Damms lydbokversjon fra 2020, lest inn av Torgeir Reiten.
Kilder
''
Jam sandwich
Jam sandwich eller jam butty (eg. «syltetøysmørbrød») er et engelsk slanguttrykk for en utrykningsbil fra politiet. Disse bilene er kraftigere enn de små og mellomstore patruljebilene, som er populært kjent som pandabiler.
Uttrykket skriver seg fra 1970-årene, da man gikk over fra svarte og hvite eller blå og hvite bilder til hvite biler med en bred rød eller oransje refleksstripe langs siden, noe som kan minne om syltetøy klemt mellom to loffskiver. Det ble særlig kjent gjennom TV-serier som The Sweeney and Minder.
De fleste styrker bruker nå andre farger, særlig kraftig gult og rød, for å gjøre bilene mer synlige. I London bruker Metropolitan Police Service sølvgrå biler med en bred rød stripe, som minner sterkt om de opprinnelige jam sandwiches.
Gloserhei gruve
Gloserhei gruve ligger i Froland kommune i Aust-Agder. Gruven ble nesten utelukkende drevet som et dagbrudd, og var i drift fra 1881 til 1986, og var basert på utvinning av kvarts og feltspat til industriell bruk. Gruven leverte en sjeldent ren kvarts. En av kundene var Arendal Smelteverk i Eydehavn.
Statsrådet i DDR
Der Staatsrat der DDR (norsk: «DDRs statsråd») var mellom 1960 og april 1990 det kollektive statsoverhodet (presidentmakten) i DDR. Wilhelm Pieck var landets første og eneste president. Hans presidentgjerning strakk seg fra 1949 til han døde i 1960. Etter dette gikk presidentmakten over til det kollektive statsrådet.
Ettersom DDR kopierte Sovjetunionen i det meste, var organiseringen og betydningen av statsrådet å etterligne sovjetiske ideer. Slik det ville være med en konvensjonell president så var Ministerrådet i DDR, landets regjering, ansvarlig overfor DDRs statsråd.
I virkeligheten ble presidentmakten kun utøvd av formannen i statsrådet og de andre medlemmene hadde praktisk talt ingen innflytelse.
Santa Cruz das Palmeiras
Santa Cruz das Palmeiras er en kommune i delstaten São Paulo i sørøstregionen av Brasil.
Guodian Tongling kullkraftverk
Guodian Tongling (yongfeng) kullkraftverk er et kullkraftverk i provinsen Anhui i det østlige Kina. Det hadde en installert produksjonskapasitet på 850 MW fordelt på 2 stk 125 MW og 2 stk 300 MW turbiner da det stod ferdig i 1999. Anlegget nådde 1.200 MW i 2008, og er under videre utbygging til 2.850 MW totalkapasitet. Det eksisterer planer om hele 3.200 MW effekt for dette kraftverket.
Anlegget har to såkalt superkritiske enheter, hvor forbrenningen skjer under høy temperatur og trykk for å øke effektiviteten og redusere de relative utslippene. Det er også installert kalksteinsbasert renseteknologi.
Philosophiæ naturalis principia mathematica
Philosophiae naturalis principia mathematica (latin: «matematiske prinsipper for naturlig filosofi», ofte forkortet til Principia eller Principia Mathematica) er et verk i tre bind av Isaac Newton som ble utgitt 5. juli 1687. Det inneholder formuleringen av det som har blitt kjent som Newtons bevegelseslover, som la grunnlaget for klassisk mekanikk og også Newtons universelle gravitasjonsteori. Han utledet også Keplers lover for planetenes bevegelser, som tidligere bare hadde vært empirisk fastslått.
Gjennom formuleringen av sine teorier om fysikk, hadde Newton levert viktige bidrag til utviklingen av en gren av matematikken som senere har blitt kjent som kalkulus eller matematisk analyse. Det analytiske matematiske språket ble imidlertid i liten grad brukt i Principia, her formulerte Newton sine bevisføringer som geometriske argumenter i den euklidske tradisjonen.
Det er i verket Principia at Newton uttrykker sin berømte Hypotheses non fingo («Jeg danner ingen hypoteser.»).
Begynnelsen til den vitenskapelige revolusjon
Nikolaus Kopernikus hadde for alltid flyttet jorden bort fra universets sentrum med den heliosentriske teorien som han presenterte bevis for i De revolutionibus orbium coelestium (Om verdenshimmellegemenes bevegelser) som kom ut i 1543.
Systemet ble fullført da Johannes Kepler skrev sin bok Astronomia nova (En ny astronomi) i 1609, og presenterte bevis for at planetene beveger seg i elliptiske baner som har solen som det ene brennpunktet, og at planetene ikke beveger seg med jevn hastighet langs denne banen. Derimot varierer farten slik at en linje mellom solen og en planet (baneradien) vil dekke et like stort areal i løpet av et gitt tidsrom, uavhengig av avstanden mellom sola og planeten. Planetens omløpshastighet er altså høyere jo nærmere den er sola. Dette er essensen i Keplers første og andre lov. Til dette la han ti år senere til en tredje lov, publisert i det ellers lite bemerkelsesverdige verket Harmonices Mundi (Verdens harmonier). Denne tredje loven sier at middelradien i tredje potens og kvadratet av omløpstiden er proporsjonale.
Grunnlaget for den moderne dynamikken ble lagt i Galileo Galileis bok Dialogo sopra i due massimi sistemi del mondo (Dialog om verdens to hovedsystem) fra 1632, hvor begrepet treghet (at legemer motsetter seg endring av bevegelsestilstanden) var underforstått og ble tatt i bruk. (Bevegelseslovene skulle imidlertid ikke bli formulert i sin presise form før Newton gjorde det i Principia). Galileos eksperimenter med kulers bevegelse på skrått underlag hadde også gitt presise matematiske forhold mellom tid og akselerasjon, hastighet og distanse for legemer i jevn bevegelse eller som var utsatt for jevn akselerasjon.
René Descartes hadde i sin bok Principia philosophiae fra 1644 erklært at legemer bare kan virke på hverandre gjennom berøring. Dette var et prinsipp som fikk folk, inkludert ham selv, til å lage hypoteser om et universelt medium som kunne formidle fenomen som lys og gravitasjon, den såkalte eter. En annen feil Descartes begikk var i hans forståelse av sirkulære bevegelser, men her bar hans feiltakelser frukt ved at de fikk andre til å se på sirkelbevegelse som et problem som bygget på treghet. Christiaan Huygens skulle løse dette problemet på 1650-tallet, selv om han ikke publiserte sin lov om sentrifugalkraften før langt senere. Huygens var forøvrig på linje med Descartes i teorien om at lys forplantet seg gjennom en eter som en slags bølge, og havnet i diskusjon med Newton som mente lys var en slags partikler. I dag vil man si at det ikke er mulig å oppfatte lyset som enten bølge eller partikkel uten å gå nærmere inn på hvordan lysfenomenet opptrer.
Newtons rolle i den vitenskapelige revolusjon
Newton hadde studert disse bøkene, eller i noen tilfeller sekundære kilder som bygget på dem. Notater fra disse studiene ble senere publisert som Quaestiones quaedam philosophicae (spørsmål om filosofi). Det var i denne perioden (1664–66) at han skapte grunnlaget for den matematiske analysen og gjorde sine første eksperimenter med fargenes optiske egenskaper. Han tok også to avgjørende steg innenfor dynamikken. For det første analyserte han kollisjonen av to legemer og deduserte helt korrekt at massesenteret forblir i jevn bevegelse (altså at summen av bevegelsesmengdene er bevart). For det andre gjorde han sin første analyse av sirkulær bevegelse, men gjorde den feilaktige antakelsen at det måtte eksistere en sentrifugal (mot)kraft. På dette tidspunkt hadde han fortsatt ikke forstått betydningen av treghet som mekanisk begrep. Han oppsummerte sitt arbeide i et notat han kalte «The lawes of Motion» (må ikke forveksles med hans senere formuleringer av bevegelseslovene).
I løpet av de følgende årene publiserte han sine eksperimenter med lys og fargeteorien disse resulterte i. Han fikk overveldende positiv respons, men havnet uunngåelig nok i vitenskapelige ordskifter med blant andre Robert Hooke, noe som tvang ham til å gjennomtenke og spisse teoriene sine så langt at han allerede på 1670-tallet hadde formulert flere avsnitt av det som senere ble boken Opticks (publisert i 1704). Han skrev også bruddstykker om matematisk analyse i forskjellige notater og brev, blant annet i to brev til Leibniz. Han ble medlem av Royal Society, og ble den andre lucasianske professor i matematikk (etter Isaac Barrow) ved Trinity College i Cambridge.
I 1665, året for den store pesten i London, skal Newton allerede ha fått sin legendariske åpenbaring under epletreet. Hans analyse av fenomenet gravitasjon fikk ham til å sette Keplers tredje lov inn i sin egen (fortsatt litt forvirrede) derivasjon av sentrifugalkreftene, og han konkluderte at gravitasjonsstyrken avtar med kvadratet av avstanden.
I 1674 skrev Hooke et brev til Newton, og det var gjennom dette brevet at Newton for første gang forsto hvilken rolle treghet spilte i sirkulære bevegelser. På grunn av tregheten vil et legeme i bevegelse i utgangspunktet bevege seg i en rett linje, det må være en kraft som trekker inn mot sirkelens sentrum for at det skal være en sirkelbevegelse. Som svar tegnet og beskrev Newton en forseggjort trajektorisk bane for et legeme som i utgangspunktet bare hadde tangentiell bevegelse, hvor legemet beveget seg i en spiralbane inn mot sentrum. Hooke la merke til denne feilen og rettet den, og sa at med kraften som det inverse kvadratet av avstanden ville den korrekte banen bli en ellipse. Hooke offentliggjorde så denne utvekslingen ved å lese både Newtons brev og sin egen rettelse høyt for Royal Society i 1676. Newton forsvarte seg med å beskrive baner for mange andre slags sentralkrefter, og viste med dette at han behersket metoden.
I en samtale med Christopher Wren i 1677 skjønte Newton at Wren hadde kommet fram til den inverse kvadratloven på akkurat samme måte som han selv hadde. Det var imidlertid ikke bare matematisk analyse som førte Newton fram til disse erkjennelsene. Også hverdagslige observasjoner, som at man kan rotere enn bøtte full av vann uten at vannet renner ut, ga innsikt i hvordan krefter virker inn på legemer i bevegelse. Eksemplet med den roterende bøtten brukte han også senere i Principia.
I 1681 ble det observert en komet som passerte solen og vendte tilbake. Astronomen John Flamsteed forsto at det var dette som hendte, mens de fleste av samtidens vitenskapsmenn trodde det måtte være snakk om to kometer, en som forsvant forbi solen og en som kom i motsatt retning. Brevvekslingen mellom Newton og Flamsteed i etterkant av dette viser at Newton på dette tidspunkt ennå ikke hadde forstått gravitasjonsprinsippets universelle betydning.
Skriving og publisering
I august 1684 besøkte Edmund Halley Newton i Cambridge. Han hadde da gjenoppdaget den inverse kvadratloven ved å sette Keplers lover inn i Huygens formel for sentrifugalkraft. Halley hadde hatt en samtale med Wren og Hooke i januar, hvor Hooke hadde gjort krav på å ha utledet kvadratloven, og også alle lovene for planetbevegelser. Wren var ikke overbevist, og ettersom Halley ikke hadde lykkes med denne utledningen selv bestemte han seg for å spørre Newton. Newton sa at han allerede hadde gjort utledningene, men ikke kunne finne notatene sine. Samsvarende referat av dette møtet finnes fra Halley og Abraham De Moivre som Newton hadde betrodd seg til.
I november 1684 mottok Halley en avhandling på ni sider fra Newton, kalt De motu corporum in gyrum (Om bevegelsen til legemer i bane). Der ble Keplers tre lover utledet ved hjelp av loven om at gravitasjonsstyrken avtar med kvadratet av avstanden, og generalisert i kjeglesnitt. Det utvidet dynamikkens metodologi ved å legge til løsningen av problemet med et legeme som beveger seg gjennom et medium som gjør motstand. Etter et nytt besøk hos Newton, la Halley disse resultatene fram for Royal Society 10. desember (juliansk kalender). Newton overbrakte også selv resultatene til Flamsteed, men insisterte på å revidere manuskriptet sitt. Det var disse viktige revisjonene, spesielt om treghetsbegrepet, som i løpet av det neste halvannet år langsomt utviklet seg til Principia. Flamsteeds bidrag, gjennom å jevnlig levere observasjoner om planetenes bevegelse, var svært nyttige i denne perioden.
Teksten til den første av de tre bindene ble presentert for Royal Society i slutten av april i 1686. Hookes krav om å ha vært først ute med disse oppdagelsene førte til noen forsinkelser, men i juni ble Samuel Pepys, som president for selskapet, autorisert til å lisensiere den for publisering. Beklageligvis hadde Royal Society nettopp brukt opp hele sitt publiseringsbudsjett på et verk om fiskens historie, så de opprinnelige kostnadene ved publisering ble båret av Edmund Halley. Verket forelå komplett neste år, den tredje boken ble publisert sommeren 1687.
Andreutgaven kom 30. juni 1713, den var redigert av Roger Cotes, professor i astronomi ved Trinity, og hadde også korrekturbidrag fra Firmin Abauzit og David Gregory. Tredjeutgaven kom 25. mars 1726.
Karl X Gustavs første danske krig
Karl X Gustavs første danske krig var en krig mellom Sverige og Danmark som pågikk i perioden 1657–1658, med Holstein som alliert på svensk side. Da krigen brøt ut i 1657 var Sverige alt innblandet i en krig i Polen samt en krig mot Russland. Sverige var derfor meget svakt, noe som var foranledningen til at Danmark angrep Sverige. Krigen endte med en svensk seier og med freden i Roskilde.
Bakgrunn
I tiden før krigsutbruddet var den svenske kongen Karl X Gustav opptatt med krigen i Polen som ikke hadde utviklet seg bra for svenskene. Dessuten hadde Russland erklært krig mot Sverige i 1656. Nederlenderne, det Tysk-romerske riket og Spania oppmuntret den danske kongen Fredrik III til å angripe Sverige. Den danske befolkningen var i stor grad i mot en krig mot Sverige, men Fredrik håpte at han med en fremgangsrik krig ville styrke sin makt i forhold til det danske rådet. Fredrik planla å ta Bremen og Halland fra Sverige, samt avskaffe den svenske tollfriheten i Øresund
Den danska arméen var på denne tiden svak og dårlig trent og utrustet. Man startet vervinger og lykkes i 1657 å mobilisere en stor hær. Den danske flåten var betydelig sterkere og man rustet 40 fartøy. De danske krigsforberedelsene ble notert av svenske spioner og for å møte trusselen økte man rekrutteringen av soldater.
Philosophiæ naturalis principia mathematica
Prefatio
I forordet til Principia skriver Newton:
Karl X Gustavs første danske krig
Krigen
Den 5. juni 1657 nådde den danske krigserklæringen Halmstad, og riksdrosten Per Brahe d.y. samlet umiddelbart alt krigspersonell i den sørlige delen av Sverige i Markaryd. Det danske befalet i Skåne, Christian Ulrik Gyldenløve utnyttet ikke tiden til å gå til et raskt angrep. I stedet ble den første krigshandlingen i krigen sør for Danmark. Den 16. juni gikk 9,000 dansker under ledelse av den aldrende Anders Bille inn i svenske Bremen og okkuperte området. I løpet av denne tiden hadde Brahe lykkes med å samle 3,700 soldater i Markaryd, og med disse gikk han inn i Skåne der han den 18. juni vant et slag ved Ängelholm. Deretter trakk Brahe sine styrker tilvake til den svenske siden mens danskene trakk seg tilbake til Helsingborg.
Philosophiæ naturalis principia mathematica
Prefatio
Det var kanskje kraften i Principia, som på en økonomisk måte forklarte så mange aspekt om den naturlige verden, som gjorde at Newtons metode nærmest ble synonymt med begrepet «fysikk», selv slik fysikken blir praktisert 350 år etterpå. I dag kaller vi de to aspektene Newton understreker for analyse og syntese.
Karl X Gustavs første danske krig
Krigen
Danskene regnet med at kong Karl X Gustav skulle føre hæren sin hjem over sjøvegen fra Polen. De la derfor den største delen av sin flåte ved Bornholm for å fange opp den svenske kongen. Kong Karl bestemte seg i stedet for å følge samme plan som Lennart Torstenson benyttet i krigen i 1643, og angrep Danmark sørfra. På veldig kort tid marsjerte han fra Polen til Svensk Pommern med sin armé på 6,000 soldater. Dette var ingen stor styrke, men den bestod for det meste av rutinerte soldater. I Pommern sluttet ytterligere tropper seg til arméen og den marsjerte så videre til Hamburg. Der sendte kongen inn en styrke på 1,800 soldater under Carl Gustaf Wrangel i Bremen. Til tross for at de var i undertall lykkes den svenske styrken på kort tid å legge størstedelen av landet under seg. Den danske arméen led store tap og mange danske soldater gikk til og med i tjeneste på svensk side.
Philosophiæ naturalis principia mathematica
Prefatio
Principia er et verk i tre bind, men består egentlig av to bøker, hvor den første var så omfattende at den ble delt i to bind. De tre bindene er
Karl X Gustavs første danske krig
Krigen
Den 10. august stormet og erobret svenskene den danske festningen Itzehoe i Holstein etter fire dagers beleiring, og danskene trakk seg tilbake til festningen Fredericia på Jylland. Festningen var enormt sterk og hadde, med de troppene som var flyttet fra Bremen, en besetning på 8,700 soldater, mer enn hele Karl X Gustavs armé i Danmark. Selv om svenskene kontrollerte Jylland og landveien til festningen hadde danskene kontroll over sjøvegen.
Philosophiæ naturalis principia mathematica
Definitiones
Rekkefølgen av definisjoner som brukes for å forklare dynamikk i Principia er nøyaktig den samme som brukes i alle lærebøker i dag. Newton gir åtte definisjoner. Først framsetter han definisjonen av masse.
Synnalandsvatnet
Synnalandsvatnet er en regulert innsjø i Ålesund kommune i Møre og Romsdal som ligger like ved Brattvåg. Synnalandsvatnet har et areal på 0,608 km² og ligger 81 meter over havet.
Karl X Gustavs første danske krig
Krigen
I Halland sluttet allmuen opp på dansk side og danske styrker innledet i august en beleiring av Laholm Den 30. august fikk Per Brahe forsterkninger og hans styrker var oppe i 8,000 soldater. Med disse gikk han inn i en offensiv i Halland, og den 31. august møttes de svenske og danske styrkene ved Genevadsbro nord for Laholm. Dagen sluttet med en svensk seier og danskene trakk seg tilbake.
Philosophiæ naturalis principia mathematica
Definitiones
Denne ble så brukt til å definere «mengden av bevegelse» (Quantitas Motum) som vi i dag benevner som bevegelsesmengde (av og til kalt impuls) (definisjon II), og treghetsprinsippet hvor masse erstatter det kartesiske begrepet indre kraft(III). Dette bereder så grunnen for å introdusere krefter, som kan forandre et legemes bevegelsesmengde.(IV) De fire siste definisjonene er presiseringer av hvordan krefter og masse virker innenfor endring (akselerasjon) av sentrifugale bevegelser.
Synnalandsvatnet
Fra 1912 har vannet vært regulert og levert vannkraft til Brattvåg kraftverk. Dagens demning og lukehus ble bygd i 1952 og ga innsjøen en reguleringshøyde på 5,5 meter.
Karl X Gustavs første danske krig
Krigen
Et antall krigshendelser fant sted samtidig langs den norske grensen i det som ble kjent som Krabbefeiden. Befalet over troppene i Sør-Norge, generalmajor Iver Krabbe, angrep inn i Sverige under sommeren for å binde svenske tropper og eventuelt omringe Göteborg. Den mest omfattende stridshandlingen i området var slaget ved Hjärtum kirke, som fant sted den 27. september 1657.
Freden
Freden i Roskilde innebar at Sverige fikk Skåne, Blekinge, Halland (for godt, i freden i Brömsebro 1645 hadde Sverige fått Halland for 30 år), Bohuslän, Bornholm, Trondhjems len. Krigen ble etterfulgt av Karl X Gustavs andre danske krig.
Gyllenhaal
Gyllenhaal er en svensk adelsslekt av svensk avstamming. Nils Haal til Hahlegården ble 1652 adlet under dette navnet.
Filmfamilien
Den svensk-amerikanske filmfamilien Gyllenhaal:
Synnalandsvatnet
Turområde
Rundt vannet er det opparbeidet turvei med gatelys og området er et populært rekreasjonsområde for innbyggerne i Brattvåg både sommer og vinter. Veien rundt er ca. 5 kilometer lang. Fra sørenden går det vei videre til Gjersetvatnet og grenda Grytastranda ved bredden av Grytafjorden. Veien rundt Synnalandsvatnet kan også brukes som utgangspunkt for fottur opp til flere av fjellene rundt, deriblant Hildrehesten og Håvikhornet/Skulstadhornet.
Philosophiæ naturalis principia mathematica
Definitiones
Etter disse åtte definisjonene følger et «Scholium», hvor han ikke definerer tid, rom, sted og bevegelse (Tempus, Spatium, Locum et Motium) siden dette er «kjent for alle». Han introduserer i stedet begrepene «absolutt, sann og matematisk tid», «absolutt rom» og «absolutt bevegelse» («Tempus Absolutum, verum, et mathematicum», «Spatium Absolutum» og «Motus Absolutus»).
Axiomata, sive Legus Motus
Etter definisjonene følger kapittelet Axiomata, sive Legus Motus (Aksiom eller bevegelseslover). Det er her vi finner Newtons bevegelseslover, som han formulerer som
Disse lovene danner utgangspunktet for den klassiske mekanikken, og brukes fortsatt i pedagogiske framstillinger, selv om de moderne formuleringene er ganske forskjellige fra Newtons. Newtons LEX II formuleres for eksempel gjerne i dag som hvor er resultantkraften, m er legemets masse og \vec{a} er akselerasjonen.
Lovene kan også formuleres med matematiske symboler:
For moderne formuleringer av de andre lovene, se Newtons bevegelseslover.