cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Bremsestråling
Indre bremsstrahlung
«Indre bremsstrahlung» er mindre vanlig og refererer til stråling som opptrer ved svak vekselvirkning. Dette skjer f.eks ved betanedbrytning når nøytroner nedbrytes og sender ut et elektron og en nøytrino eller når et foton absorberes av et proton og resulterer i et nøytron, et positron og en antinøytrino. Dette gir en endring i energitilstanden som normalt tilføres reaksjonsproduktene i form av kinetisk energi. Men fordi det skjer en rask endring av det elektriske feltet kan deler av energien avgis som et foton med energi opp til spranget i energitilstand. Økende energi for elektronet gir tilsvarende lavere verdier for fotonenes energispekter. Ved elektroninnfanging kommer fotonenergien derimot til fradrag i nøytinoens energi og har bredest spektrum ved omtrent en tredjedel av normal nøytrinoenergi. Spekteret når null bredde ved null energi når nøytrinoet har normal energi.
Sekundærstråling
Bremsstrahlung er «sekundærstråling» i den betydning at de produseres som resultat av interaksjoner med primær betastråling (elektroner). Denne effekten brukes ofte for å skjerme for farlig betastråling. Men i noen tilfelle (f.eks for fosfor isotopen 32P) vil bruk av tunge metaller som bly i skjemingen i seg selv forårsake et farlig energispektrum på sekundær bremsstrahlung. Da vil lettere materialer som plast, tre eller vann gi en mykere retardasjon og lavere energi, derfor lengre bølgelengde på betastrålingen.
Adil Bellaz
Adil Bellaz (født 4. juni 1981) er en marokkansk svømmer.
Han representerte Marokko under Sommer-OL 2004 i Athen, der han ble utslått i forsøksheatet på 200 meter fri.
Ojibwa
Ojibwa, ojibwe eller chippewa er en algonkinspråklig stamme av amerikanske urfolk som i det som for tiden er det sørlige Canada, det nordlige midtvestlige USA og den nordlige delen av Great Plains. De er urfolk i det subarktiske og nordøstlige skogsområdet. Av de ulike stammene var ojibwastammen blant de mest folkerike, og utgjør på 2010-tallet rundt 320 000 mennesker, hvor 170 742 bor i USA (per 2010), og rundt 160 000 i Canada.
Ojibwefolket (som sies å bety Puckered Moccasin People, «foldete mokasinfolket») fra likelydende språk og dialekter slo seg sammen som en stamme på 1600-tallet. De var først og fremst jegere og fiskere, ettersom klimaet i deres områder var hovedsakelig for kjølig for jordbruk. De var kjent for sine kanoer av bjørkebark, skriftruller av bjørkebark (Wiigwaasabak), gruvedrift og handel med kobber, samt dyrking av villris og lønnesirup. Ojibwekrigere kjempet med franskmennene mot britene i den franske og indianske krigen. Men politiske allianser endret seg med tiden. Under den amerikanske revolusjonen stilte de seg sammen med britene mot amerikanerne.
Elle
Elle kan sikte til:
Fiktive personer:
Etternavn:
Agurk (kortspill)
Agurk er et kortspill som går ut på å ikke å ta siste stikk. Hvilken sort kortene er har ingen betydning, det er kun verdien på kortene som har betydning. Spillerne skal ha utdelt 7 kort og spilleren til venstre for giver begynner. Neste spiller må alltid stikke over eller legge et kort med samme verdi, kan de ikke stikke over må de sake sitt laveste kort. Den som tok det siste stikket, spiller ut igjen.
Den som har det høyeste kortet i siste runde tar stikket. Skulle 2 eller flere spillere ha det høyeste kortet med lik verdi, får samtlige poeng. Spilleren eller spillerne får poeng som tilsier kortets verdi. 14 poeng for et ess, 13 poeng for konge osv.
Når en spiller når 30 poeng er han eller hun ute av spillet. Vinneren er den som holder seg inne i spillet lengst.
Også kalt Gurka og Røkkar, og spilt som hasardspill med følgende regelendring: Det er ikke påkrevd å legge likt eller høyere kort, man kan spare dette til senere. Da må man legge sitt laveste. Dette gjør spillet mer utfordrende.
Som hasardspill kan man bruke utslag, slik at den som ryker først betaler kr 5 til potten, ryker man på billedkort koster det kr 10, og den som sitter igjen til slutt vinner potten. I denne varianten kan man også bruke såkalt rampo: Hvis alle gjenværende spilleres siste kort er det samme (f eks syvere), betaler ikke disse noe til potten; potten inngår i neste runde (hvor alle opprinnelige spiller får delta).
Hulen
Hulen er et studentdrevet utested og konsertsted som holder til i Olaf Ryes vei 48 i Bergen. Hulen åpnet dørene for første gang i 1969 og er Nord-Europas eldste rockeklubb.
Hulen har vunnet beste konsertsted to ganger, i 2001 og 2011. Musikken har en hovedvekt på alternativ rock og pop, men også andre sjangre slipper til, slik som jazz, blues, metal og elektronika. Hulen er populært utested for studenter i Bergen.
Historie
Stedet var opprinnelig Sivilforsvarets tilfluktsrom i fjellet under Nygårdshøyden. Etter ombygging ble lokalet åpnet som studentsted den 17. mai 1969. Stedet er kjent for dryppunkt i taket og grottelignende vegger. Konsertstedet drives idealistisk og har plass til 320 mennesker. Aktive Studenters Forening var ansvarlig for driften siden starten i 1969; i dag er driften overført til en ideell stiftelse.
Artister
Band og artister som Ash, Vilde Tuv, Danko Jones, Datarock, Satyricon, Taake, Seigmen, Woven Hand, Skambankt, Minor Majority, Ride, Teenage Fanclub, Grant Lee Buffalo, Pillage People, Tequila Girls, Swervedriver, Alex Chilton, Lush, Echobelly, Motorpsycho, Sergeant Petter, 22 Pistepirkko, Uncle Tupelo, Velouria, Serene, Yeah Love Swans, Kung Fu Girls, Cranes, Lykke Li,  Susanne Sundfør, The Blow, Bare Egil Band,  Crowbar, Stevie Ray Vaughan og Thurston Moore har spilt på Hulen.
Faste konsepter
I tillegg til vanlige konserter, har stedet også andre arrangementer/konsepter:
FTF
FTF var en dansk hovedsammenslutning for 450,000 offentlig og privat ansatte. Mere enn 80 forskjellige fagforeninger og forbund arbeidet i FTF sammen opp mot arbeidsgivere, politikere, danske og internasjonale myndigheter og offentligheten. FTF ble stiftet i 1952 og var partipolitisk uavhengig.
FTF het opprinnelig Fællesrådet for Danske Tjenestemands- og Funktionærorganisationer, og senere Funktionærernes og Tjenestemændenes Fællesråd, men det ble på kongressen i november 2006 besluttet å avskaffe det lange navnet og simpelthen kalle organisasjonen for FTF.
Den 1. januar 2019 gikk FTF sammen med Landsorganisationen i Danmark (LO) til Fagbevægelsens Hovedorganisation (FH). FH består av 79 fagforeninger med i alt 1,4 millioner medlemmer.
Medlemsorganisasjoner
FTFs 80 medlemsorganisasjoner med i alt 450,000 medlemmer spente vidt, og finnes både på det private og det offentlige arbeidsmarkedet. Tre fjerdedeler av medlemmene i organisasjonene arbeidet i det offentlige.
Blant medlemsorganisasjonene var Danmarks Lærerforening, Dansk Sygeplejeråd, BUPL, Finansforbundet, Farmakonomforeningen, Ergoterapeutforeningen, Dansk Socialrådgiverforening og Politiforbundet i Danmark. Felles for organisasjonene er at deres medlemmer er profesjons- og erhvervsrettet utdannet.
Dukhov den
Dukhov den (originaltittel: Духов день) er en sovjetisk film fra 1990, regissert av Sergej Seljanov.
Handling
Filmen forteller om en mann som ufrivillig sprenger forskjellige gjenstander.
For å forstå årsakene, og meningen bak dette, begynner mannen å studere sin egen historie og slektstreet sitt.
Petter
Betydning
Petter er utledet av det greske ordet petros, via den latinske formen Petrus,og betyr stein eller klippe. Det greske ordet petros derimot er igjen en oversettelse av det arameiske bynavnet Chepas, som er utledet av ordet kéfa, som har samme betydninge som petros.
Navn med samme betydning
Peder, Pedro, Peer, Pehr, Pekka, Pelle, Per, Pero, Petar, Peter, Petr, Petri, Petro, Petros, Petrus, Petur, Piero, Pierre, Piers, Piet, Pieter, Pietro, Piotr, Petia, Petra, Petrina, Petrine.
Popularitet
Tabellen nedenfor gir en detaljert oversikt over populariteten til fornavnet Petter i noen av de landene hvor statistikk er tilgjengelig.
Navnedag
Petter har navnedag 29. juni.
Dragon Quest Heroes: Rocket Slime
Dragon Quest Heroes: Rocket Slime (Slime MoriMori Dragon Quest 2 i Japan) er et rollespill utgitt for Nintendo DS, og er oppfølgeren til Slime MoriMori Dragon Quest: Shougeki No Shippo Dan. Det ble utgitt i Japan 1. desember 2005, og i Nord-Amerika 19. september 2006. Rocket Slime har ikke blitt utgitt i Europa. Spillet er en sidefortelling i Square Enix sin Dragon Quest-serie. Hovedkarakteren i spillet, Rocket, er en såkalt Slime.
Handling
Rocket Slime foregår i kongedømmet Slimenia. Hovedstaden, Boingburg, blir i starten av spillet invadert av en mafialignende organisasjon kalt «The Plob». Denne organisasjonen kidnapper alle innbyggerne i byen. Spilleren blir satt i rollen som Rocket, en Slime som ved en feiltagelse ble sluppet fri av kidnapperne, etter å ha svelget en avlang fløyte. Det er Rockets oppgave å redde den andre 100 Slimene, og sette en stopper for planene til The Plob.
Gameplay
Spillet er et todimensjonalt rollespill, hvor kameraet følger Rocket ovenfra. Rocket kan snakke med andre Slimer, sende seg selv flygende fremover i rasende fart, kjøpe forskjellige varer og utføre små oppgaver han blir satt til å gjøre. Når Rocket forlater hovedstaden Boingburg, får spilleren valget imellom en rekke steder det er mulig å reise til. På hvert sted kan Rocket redde et visst antall av de kidnappede Slimene. Slimene kan reddes ved å ta dem opp på ryggen, og kaste dem på en av de mange jernbanevognene i spillet. Vognene går i en fast rute tilbake til Boingburg.
Monstre
Det finnes mange forskjellige typer monstre i Slimenia. Bare noen av disse er medlemmer av The Plob, men alle har til felles at de vil stoppe Rocket fra å redde de andre innbyggerne i Boingburg. Ved å ta et monster opp på ryggen og kaste dem på en jernbanevogn, kan Rocket frakte monstrene til museet i Boingburg. Noen av monstrene blir vennlige når 30 av samme type har blitt samlet, og kan da brukes som hjelpere under kampene.
Slimer
Sett vekk ifra Rocket, finnes det 100 Slimer i spillet. Alle av disse har blitt kidnappet av The Plob, og bare Rocket kan redde dem. Mange av Slimene gir Rocket gaver når han redder dem, imens andre forteller om hemmeligheter, blir med Rocket som hjelpere, eller starter egne butikker i Boingburg. Selv om disse skapningene er fiendtlige i Dragon Quest-hovedserien, er de vennlige i Rocket Slime.
Flerspillerdel
Rocket Slime inneholder en flerspillerdel, hvor mange spillere kan delta i kamper seg imellom. Hver spiller velger en av flere tanker, og blir satt til å ødelegge motstanderens tank. For å benytte seg av flerspillerdelen, må hver av deltakerne ha sitt eget spill.
Eksterne lenker
スライムもりもりドラゴンクエスト
Éamon Zayed
Éamon Zayed (أیمن زايد født 4. oktober 1983 i Dublin) er en irskfødt libysk fotballspiller. Han har spilt for Shamrock Rovers FC, men spilte i 2005-sesongen for Aalesund på utlån fra Bray Wanderers FC. Per 2014-2015 spiller han i eliteserien i Malaysia for klubben Sabah FA på Borneo.
Hans far er fra Libya og hans mor er irsk.
Nederlandse Korps Mariniers
Nederlandse Korps Mariniers er marineinfanteriet i den nederlandske marinen. Korpset ble grunnlagt 10. desember 1665 av Johan de Witt og admiral Michiel de Ruyter.
Hans Frederik Leegel
Hans Frederik Leegel (1645-1723) var kommandant på Frederiksten og Akerhus.
Nederlandse Korps Mariniers
Alle avdelingene i korpset er underlagt forbandet «Mariniers Trainings Commando» (MTC, tidligere kalt «Groep Operationele Eenheden» (GOEM)), som består av tre marinebataljoner, en støttebataljon, en logistikkbataljon og en amfibiestøttebataljon. Totalt er det rundt 3400 marineinfanterister i korpset.
Hans Frederik Leegel
Han stammet fra Sachsen-Weimar og kom til Danmark i 1678, i 1691 ble han forfremmet til oberstløytnant. Han utmerket seg flere ganger ved initiativ og tapperhet under Karl XIIs  angrep på Sjælland i 1700. Året etter ble han forfremmet til oberst, og i 1704 sendtes han til Norge, hvor han ble kommandant først på Frederikssten, fra 1706 på Akershus. Året etter reiste han tilbake til Danmark igjen for å overta kommandoen over sitt gamle regiment. Etter i Skåne å ha blitt såret i hodet av et sabelhugg, fikk han tillatelse til å avstå regimentet, for kort tid heretter å bli kommandant på Kronborg. Han døde i oktober 1723 i Fredericia, hvor hans bror, den senere generalmajor Christian Liebmann Leegel (d. 1729) var kommandant.
Nederlandse Korps Mariniers
To av bataljonene er stasjonert i Nederland, én er stasjonert på Curaçao og Aruba. En av bataljonene inngår i den britisk-nederlandske United Kingdom/Netherlands Landing Force sammen med 3 Commando Brigade.
Espen Tveit
Espen Tveit (født 21. juni 1945 i Drammen) er en norsk fotograf og billedkunstner. Tveit er utdannet lærer og har arbeidet mer enn tretti år på Mysen skole.
Tveit tilhørte kretsen rundt FFF som fornyet norsk kunstnerisk fotografi på slutten av 1970-tallet. Han deltok på første Fotografisk Vårutstilling i 1976, og på Høstutstillingen da den åpnet for fotografisk arbeidende kunstnere i 1979. Første separatutstilling var på Preus museum i 1980.
Tveit har utgitt sju fotografiske bøker. To av de egenutgitte har fått gullmedalje i ”Årets vakreste bøker”. Han er innkjøpt av bl.a. Nasjonalmuseet for kunst, Kulturrådet, Preus Museum og Tangen-samlingen. Han er også representert i Fox Talbot Museum, New Mexico Art Museum, Guttormsgaards arkiv og Museet for fotokunst i Odense.
Utvalgte utstillinger
Preus museum,1980. Galleri Galtung, Oslo 1982. Fotogalleriet, Oslo 1986. Fotogalleriet, Lund 1986. Preus museum 1986. Fotograficentrum, Malmø 1990. Fotograficentrum, Stockholm 1990. Fotogalleriet, Oslo 1991. Hamidrasha Art Gallery, Tel Aviv 1996. Galleri Mira, Stockholm 1998. Østfold Kunstnersenter/Galleri ØKS 1998. Blaker gml. meieri/Guttormsgaards utstillingsprosjekt 2008 og 2011 og 2019. Fotogalleriet, Oslo 2010. Bomuldsfabriken, Arendal 2012, Galleri K, Oslo 2015 og 2021.
Stjørdal
Stjørdal (sørsamisk: Skïerde/Sjïeredaelie) er en kommune i Trøndelag fylke. Stjørdal er et av de brede elvedalførene ved Trondheimsfjorden. Stjørdal har 0 innbyggere per og er Trøndelags nest mest folkerike kommune etter Trondheim. Kommunesenteret Stjørdalshalsen vedtok bystatus i 1997.
Serrognathus (Brontodorcus) alcides
Serrognathus alcides (også kjent som Dorcus alcides) er en bille som hører til familien hjortebiller (Lucanidae) i gruppen skarabider (Scarabaeoidea).
Utseende
En stor til meget stor (hannen 33-98 millimeter), svart, kraftig bygd hjortebille, hannens kjever gjerne nokså rette, lange og kraftige, kløvde i spissen, med en mer eller mindre tydelig tann omtrent midt på innersiden, ligg sagtakkede i den ytre delen. Kroppen er litt flattrykt, hannens hode er stort for å gi plass til de store kjevene, hunnen har en mer jevnbred kroppsform. Hunnen er mindre enn hannen. Arten er en av de største i slekten Dorcus (i vid forstand).
Stjørdal
Stjørdal grenser i vest til Malvik, som ligger mellom Stjørdal og Trondheim, i sør til Selbu, i øst til Meråker, og i nord til Levanger og i sjøen i nordvest til Frosta. Stjørdal er et trafikknutepunkt, hvor Europavei 14 tar av fra Europavei 6, Nordlandsbanen og Meråkerbanen møtes på Hell, Fylkesvei 705 går fra Stjørdal til Selbu, Tydal og Brekken. Trondheim lufthavn, Værnes ligger i Stjørdal og er regional hovedflyplass. Det er tre mil til Trondheim, omtrent en halvtime med bil, buss eller tog. Storlien rett over grensen i Sverige ligger en time unna.
Serrognathus (Brontodorcus) alcides
Levevis
Larvene utvikler seg i råtne trestammer, hunnene legger egg i nokså harde, døde trestammer med hvitråte. Arten er regnet som forholdsvis enkel å avle opp i fangenskap
Stjørdal
Kommunen har fornminner tilbake til steinalderen; det finnes flere helleristningsfelt. Værnes var et viktig høvdingsete i Trøndelag i førkristen tid. Den over 800 år gamle Værnes kirke er Norges eldste bygning som fremdeles er i bruk. Steinvikholm slott og Hegra festning er også viktige historiske minnesmerker. Mange utenlandske turister besøker også Hell stasjon med «Gods-Expedition». Laksefisket i Stjørdalselva har lange tradisjoner. Fra Forbordsfjellet er det milevis utsikt i alle retninger utover Trøndelag.
Serrognathus (Brontodorcus) alcides
Systematisk inndeling
Arten blir ofte plassert i slekten Dorcus.
Tommaso Lequio di Assaba
Tommaso Lequio di Assaba (født 21. oktober 1893, død 17. desember 1965) var en italiensk rytter som deltok under flere olympiske leker; 1920 i Antwerpen, 1924 i Paris og 1928 i Amsterdam.
Stjørdal
Navn
Navnet Stjørdal kommer av Stjóri eller Stjóra, som er eldre navn på Stjørdalselva. Dette kan være norrønt for «styre» eller «styreredskap». Dette kan bety at dalens form minte om en åre. Navnet kan i tilfelle forklares som «dalen som styrer elva ut i fjorden».
J. Bruce Ismay
Joseph Bruce Ismay (født 12. desember 1862 i Sefton England, død 17. oktober 1937) var administrerende direktør i White Star Line (WSL) som eide «Titanic». Hans far, Thomas Ismay, var en av rederiets grunnleggere.
Tommaso Lequio di Assaba
Lequio di Assaba ble olympisk mester under OL 1920 i Antwerpen. Han vant sprangridningskonkurransen med hesten Trebecco. Fire år senere, under OL 1924 i Paris kom han og Trebecco på andreplass i sprangridning individuelt. Med hesten Torena var også med på det italienske laget i feltritt, de kom på tredjeplass i lagkonkurransen.
Gråvingemåke
Gråvingemåke (Larus glaucescens) er en monotypisk art i slekten Larus, som inngår i delgruppen måker (Larinae) i måkefamilien (Laridae). Arten holder normalt til lengst nord i Stillehavet, i havområdet mellom Alaska og Sibir, der den hekker på den sørlige kyststripen på begge sider.
Stjørdal
Navn
Stjørdal er nevnt i skriftlige kilder før svartedauden som Stjoradal, der innbyggerne omtales som stjørdølir. I dansketiden ble skrivemåten forvansket, og etter hvert ble Størdalen og Stjørdalen enerådende. Fra 1880-årene var Stjørdalen dominerende. Samtidig med delingen av Nedre Stjørdalen herred i 1902 ble navnet av kongen i statsråd endret fra bestemt til ubestemt form, Stjørdal, til protester fra lokalbefolkningen. Herredsstyret søkte senere om å endre navnet til Stjørdalen, men fikk avslag. Et mindretall i herredsstyret ønsket Værnes som herredsnavn.
J. Bruce Ismay
Ismay ble utdannet først i Harrow og i tillegg et år i Frankrike, før han begynte som assistent for sin far, Thomas Ismay. I fire år arbeidet han i England før han reiste til New York City for å representere WSL der. Der giftet han seg i 1888 med en amerikansk kvinne, Florence. Sammen fikk de to sønner og to døtre, og etter tre år flyttet familien til England, der Ismay gikk inn som medeier i rederiet. Etter at faren døde i 1899, overtok Bruce Ismay ledelsen for White Star Line.
Gråvingemåke
Biologi
Gråvingemåka blir cirka 58-62 cm lang og veier typisk omkring 890-1 360 g, mens vingespennet gjerne utgjør cirka 132–137 cm.
Stjørdal
Navn
På sørsamisk heter kommunen Skierde.
J. Bruce Ismay
I 1907 møttes Ismay og William Pirrie fra skipsverftet Harland & Wolff. De bestemte seg for at de sammen skulle bygge et dampskip som skulle sette Cunard Lines toppskip RMS «Lusitania» og RMS «Mauretania» i skyggen. Dette skipet ble døpt RMS «Titanic», og 10. april 1912 forlot hun Southamptons havn på sin jomfrureise til New York. Som alltid når et av White Star Lines nye skip foretok sin jomfrutur, var Bruce Ismay ombord.
Vitikultur
Vitikultur (fra latin vitis (vinstokk/vinplante) + kultur) er en viktig del av druedyrkingspraksisen. I motsetning til vinifikasjon er vitikulturen en del av druedyrkingsprosessen der mennesket har begrenset påvirkning. Vitikultur kan deles inn i to kategorier der den ene er de naturlige forutsetningene knyttet til blant annet klima og jordsmonn, og den andre er selve plantingen og håndteringen av vinrankene.
Stjørdal
Geografi
[[Fil:Stjördal IMG 5973 ersgard from north.JPG|thumb|350px|Kulturlandskap langs Stjørdalselva. Erlend Bjørtvedt
J. Bruce Ismay
Mens «Titanic» sank, hjalp han passasjerene om bord i livbåtene, men da livbåt C ble heist ned halvfull, hoppet han oppi, noe han i ettertid forklarte med at «noen i ledelsen måtte overleve for å kunne forklare hva som hendte». At Ismay hadde opptrådt slik, mens kvinner og barn stod i kø for å få plass i livbåtene, førte til at han ble latterliggjort av både amerikanske og engelske aviser. Ved senere undersøkelser kom det fram i en rapport at han hadde gitt ordre til kaptein Smith om å holde toppfart, trass i faren for isfjell. Ismay nektet for dette, og sa at han ikke hadde kommando over kaptein eller skip; men et brev datert 18. april 1913 beviser at Ismay billiget at skipet satte farten opp i farvann med fare for isfjell.
Stjørdal
Geografi
Kommunen består grovt sett av den nedre delen av distriktet og dalføret Stjørdalen, i tillegg til Skatvalslandet, som naturgeografisk sett ikke hører til dalføret. Stjørdal grenser i vest til Malvik, som ligger mellom Stjørdal og Trondheim, i sør til Selbu, i øst til Meråker, og i nord til Levanger og i sjøen i nordvest til Frosta. Stjørdal kommune deles inn i sognene Stjørdal (tidligere Værnes), Skatval, Lånke og Hegra. Disse sammenfaller også grovt sett med delområdene som kommunen deles inn i for statistiske formål. Kommunen omslutter to enklaver av Malvik kommune, Jøsåsgårdene.
Vitikultur
Menneskelig påvirkning
Oppbinding og beskjæring av drueplantene samt hvilke druetyper som skal dyrkes er de tre viktigste områdene innenfor vitikulturen der bonden kan påvirke druenes modningsprosess og til en viss grad hvilke karakteristika bonden ønsker i det ferdige produktet. En vinbondes oppgave er altså å velge en druetype og en oppbindings- og beskjæringsmetode som passer til vinmarkens geografiske, geologiske og klimatiske forutsetninger. Alt dette har betydning for druenes modningsprosess, og i siste instans for den ferdige vinen.
Stjørdal
Geografi
Kommunen rommer deler av naturvernområdene Skarvan og Roltdalen nasjonalpark og Øvre Forra naturreservat. Kommunen består av 45 % myr og fjell, 40 % produktiv skog, 10 % dyrket mark, 3 % bygge- og trafikkareal og 2 % vann. 2 % (19 km²) av arealet ligger minst 5 km unna tyngre tekniske inngrep, og ca. 6,5 % (60 km²) er vernet.
Vitikultur
Valg av drue
Ulike druer trives i ulike jordsmonn, klimaer og temperaturer, i tillegg til at forskjellige sorter har forskjellige uttrykk både i smak, farge og tanniner. Det er derfor essensielt å velge en druesort som trives i det aktuelle klima og jordsmonn, samtidig som de innehar de ønskelige egenskapene.
J. Bruce Ismay
Ismay døde i Liverpool i 1937 av en blodpropp.
Stjørdal
Geografi
En femtedel av arealet ligger under 150 meter over havet. I nord og sør når åsene opp i 600 moh., på grensen mot Meråker i øst når fjelltoppene opp i vel 900 moh., og i sørøst helt opp 1 171 moh. med kommunens høyeste fjell, Storskarven.
Royal New Zealand Navy
Royal New Zealand Navy (RNZN) (maorisk: Te Taua Moana o Aotearoa) er den newzealandske marinen.
Flåten består av to «Anzac»-klasse fregatter, en «Leander»-klasse fregatt, et forsyningsskip og diverse støtteskip for hydrografiske undersøkelser, minekrigføring, dykkerstøtte og kystpatruljering.
RNZN ble etablert som selvstendig marine 1. oktober 1941 og mot slutten av andre verdenskrig bestod den av over 60 skip. I nyere tid er den imidlertid blitt kraftig redusert. Forløperen New Zealand Naval Forces ble opprettet i 1913 og skiftet navn til New Zealand Division of the Royal Navy i 1921.
Stjørdal
Geografi
Flertallet av innbyggerne bor allikevel på Stjørdalshalsen. Tettstedet kalles ofte bare Stjørdal eller Halsen, herav det opprinnelige innbyggernavnet «halsbygg». Stjørdalshalsen ligger der hvor Stjørdalen møter Stjørdalsfjorden, en arm av Trondheimsfjorden. I Stjørdalsfjorden har både Gråelva og Stjørdalselva sine utløp, og det er nettopp plasseringen mellom disse to elveløpene som har gitt stedet navnet Halsen. Stjørdalselvas utløp har senere blitt omlagt med et kunstig utløp gjennom Langøras sørlige parti. Det gamle elveløpet sperres av flystripen i sør, og sammen med Langøras nordlige parti utgjør dette i dag våtmarksområdet Halsøen, et grunt mudderområde med rikt fugleliv.
Royal New Zealand Navy
Skip i Royal New Zealand Navy bærer prefikset HMNZS (Her Majesty's New Zealand Ship).
Stjørdal
Geografi
Samtidig med innføringen av bystatus i 1997, bestemte kommunestyret at tettstedets navn skulle være Stjørdal, skjønt det opprinnelige navnet fortsatt brukes av mange for å skille tettstedet fra kommunen.
Geologi
Stjørdal inngår i Trondheimsfeltet, en geologisk provins av kambrosilurske og sterkt omdannede skyvedekker av havbunnsskorpe som ble foldet opp og lagt over grunnfjellet under den kaledonske fjellkjedefolding for om lag 420 millioner år siden. Det nederste (eldste) og østre dekket (Meråkerdekket) karakteriseres av kaledonske bergarter som ble betydelig omdannet under fjellfoldingen. Dekkene fortsetter inn via Meråker og videre inn i Sverige med større innslag av skifer og sandstein, inntil det finnosvekiske grunnfjellet overtar.
Grunnforholdene og bergartene i kommunen er svært sammensatte, og aller mest variert på Skatval. Mye av berggrunnen består av fyllitt, som i lavlandet for det meste er dekket av leire og sand. Stjørdalelvas ulike løp gjennom tidene har gjort at grunnforholdene på Stjørdalshalsen og langs ved elva opp gjennom Hegra er mer ensartet enn andre steder i kommunen. Elva har skåret seg ned i løsmassene og dannet leirterrasser og sandmoer.
Det er flere felter med kvikkleire i kommunen. De aller mest utsatte områdene finner man i Skjelstadmark, hvor flere store leirskred har formet landskapet i store deler av bygda. Det siste store skredet gikk i 1962. Det finnes felter med kvikkleire i andre deler av kommunen også, men disse utgjør ikke noen større trussel med tanke på skredsikkerhet.
Klima
De indre strøkene av kommunen er skjermet av fjell, og har innlandsklima med moderat nedbør og kalde vintre, mens ytre strøk er påvirket av Norskehavet, og har kystklima. Fosenhalvøyas høydedrag skjermer imidlertid lavere strøk lengre øst, og Trondheimsfjorden demper både vinterkulde og sommervarme.
Kommunen har to målestasjoner for både temperatur og nedbør: Værnes og Kvithammer. Disse ligger henholdsvis sør og nord for Stjørdalshalsen, og henholdsvis 12 og 40 meter over havet. Gjennomsnittet av målinger foretatt 1961–1990 viser at det er liten forskjell på de to målestasjonene, både hva angår temperatur og nedbør. Gjennomsnittstemperaturen ved begge målestasjoner var 5,0 °C, mens gjennomsnittlig årsnedbør lå på 892 mm på Værnes og 900 mm på Kvithamar.
Samfunn
Kommunen består av kommunesenteret og tettstedet Stjørdalshalsen, samt bygdene Skatval, Lånke og Hegra. I tillegg kommer Skjelstadmark og mindre steder som Hell, Langstein, Vassbygda, Flora, Sona og Forradal. Stjørdal har høy grad av dagpendling fra Steinkjer i nord til Trondheim i sør. Kommunen er sentrum for administrasjonen i Værnesregionen, som dessuten omfatter Frosta, Meråker, Malvik, Tydal, Selbu. Kommunen er også en del av det interkommunale samarbeidet Trondheimsregionen.
I 2017 var 82 % av kommunens befolkning medlemmer av Den norske kirke, mens 6,8 % var medlemmer av andre trossamfunn. Andelen barn som ble døpt i Den norske kirke var 71,6 %. Både oppslutningen om Den norske kirke og andelen døpte i kirken var godt over landsgjennomsnittet. Stjørdal (Værnes), Skatval, Lånke, Elvran, Skjelstadmark, Flora og Hegra danner egne kirkesogn. De tilhører Stjørdal prosti og Nidaros bispedømme. Tidlig på 1800-tallet fikk haugianismen mange tilhengere i Stjørdal. Stjørdal regnes fortsatt til kjerneområdene for vekkelseskristendom i Nord-Trøndelag. Misjonsorganisasjonene eier i fellesskap et moderne bedehus på Stjørdalshalsen. Det finnes også en menighet innen Misjonskirken, etablert i 1936, med nærmere 400 medlemmer. Det største ikke-kristne trossamfunnet er Stjørdal islamske kultursenter med 556 tilskuddsberettigede medlemmer i 2018. Human-Etisk Forbund er organisert med et eget lokallag. Medlemmer av trossamfunn som ikke er organisert i kommunen, er gjerne knyttet til forsamlinger og institusjoner i Trondheim.
I domstolene dekkes Stjørdal kommune av Inntrøndelag tingrett i Frostating lagdømme, som har kontorsted i henholdsvis Steinkjer og Trondheim, etter at Stjør- og Verdal tingrett og Inderøy tingrett ble slått sammen i 2011. Stjørdal lensmannskontor er landets største lensmannskontor.
Demografi
Stjørdal er Nord-Trøndelags største kommune i innbyggertall siden den gikk forbi Steinkjer i 2008, og Stjørdalshalsen har vært det største tettstedet siden 2019. Stjørdal har hatt sterk tilvekst de siste tyve årene, og dette må nok ses i sammenheng med at Stjørdal ligger kun omtrent tre mil, eller en halvtime med bil, buss eller tog, unna Trondheim, og mange flytter derfor ut til Stjørdal for å bo og pendler inn til Trondheim. I tillegg har Stjørdal tilvekst i form av flyplassen og som et trafikknutepunkt for sitt område i Trøndelag og store deler av kommunene i umiddelbar nærhet.
Stjørdal har en forholdsvis ung befolkning, men gjennomsnittsalderen er økende. I 2019 var 22,7 % av befolkningen under 18 år, og 15,9 % var 67 år eller eldre. 4,2 % var 80 år eller eldre.
Vitikultur
Oppbinding
Drueplanten er en klatreplante, og i de fleste tilfeller vil det være fruktbart å binde opp drueplantene. Det finnes mange ulike oppbindingsmetoder, og de bestemmes stort sett ut fra hvilke klimatiske forhold som preger vingården. I varme klimaer er det viktig å beskytte druene mot sollys, og det er derfor vanlig å velge en oppbindingsmetode der bladene vokser som et tak over drueklasene. På vingårder med mye vind kan det derimot være nødvendig å binde opp druene langs staur slik at de i større grad kan motstå vinden.
Beskjæring
Beskjæringen av en drueplante er i stor grad knyttet til utbytte og mostens konsentrasjon i druene. Ved å trimme plantene sørger bonden for at all energien i planten fokuseres inn mot å produsere druer heller enn at planten skal vokse seg stor. I tillegg kan bonden velge å trimme vekk en del av skuddene til nye drueklaser. Ved å senke utbyttet fra en individuell plante øker smakskonsentrasjonen i de druene som er igjen, noe som i siste instans vil øke kvaliteten på vinen.
Zurab Khomasuridze
Zurab Khomasuridze (født 22. mars 1980) er en georgisk svømmer.
Han representerte Georgia under Sommer-OL 2004 i Athen, der han ble utslått i forsøksheatet på 200 meter fri.
Stjørdal
Demografi
Innvandrere og norskfødte med innvandrerforeldre utgjorde 9,2 % av Stjørdals befolkning i 2019. De mest tallrike innvandrergruppene var somaliere, polakker, syrere, thaier, eritreere og litauere. Fra Vest-Europa var det flest svensker og tyskere.
Det er en klar overvekt av eneboliger; 68,1 % av boligene i kommunen i 2018. 20,3 % av befolkningen bodde i tomannsboliger, rekkehus eller kjedehus, mens 9 % bodde i blokker eller bygårder. 14,3 % av kommunens befolkning bodde på gårdsbruk i 2018.
Stjørdal kommune har følgende tettsteder: Stjørdalshalsen (med innbyggere), Hegra, Skatval , og Prestmoen  (per ).
Samferdsel
Stjørdal er et trafikknutepunkt i Midt-Norge, ettersom både Europavei 6 og Europavei 14 samt Nordlandsbanen og Meråkerbanen møtes ved Hell stasjon. Stjørdalshalsen betjenes av Stjørdal stasjon på Nordlandsbanen. Det er flere veiprosjekter under planlegging eller utbygging i kommunen, deriblant firefelts Europavei 6 både nord og sør for Stjørdalshalsen. 4,4 km lange Gevingåsen tunnel ble åpnet i 2011, og den reduserte reisetiden for tog mellom Nord-Trøndelag og Trondheim med 4–5 minutter. Nesten parallelt med Gevingåsen tunnel går den 3,9 km lange veitunnelen Helltunnelen, som ble åpnet i 1995.
Trondheim lufthavn, Værnes i Stjørdal er landsdelens hovedflyplass og siden 2006 landets fjerde mest trafikkerte flyplass. De første tre permanente flyene ble stasjonert på Værnes i 1919, men den virkelige utviklingen til dagens flyplass kom med den tyske okkupasjonsmakten under andre verdenskrig. Dagens to terminaler ble åpnet i henholdsvis 1982 og 1994. Flyplassen har et eget stoppested på Nordlandsbanen.
I nærheten av næringsarealene på Sutterø ved Stjørdalshalsen ligger Stjørdal havn, som driftes av Trondheim Havn. Selskapet har foreslått å bygge en terminal for lossing mellom sjø-, vei- og jernbanetransport ved Hell, og omgjøre Stjørdal havn til et rekreasjonsområde, men andre lokaliseringer er også foreslått.
Skole og helse
Nord universitet har en avdeling på Stjørdal, med studier i trafikkpedagogikk (tidligere Statens trafikklærerskole) og vernepleie (nytt fra januar 2011). Samlokalisert med Trondheim lufthavn, Værnes finnes Heimevernets hovedbase for Trøndelag, tidligere Luftforsvarets Skolesenter Værnes (LFS) og Værnes Flystasjon. Heimevernets utdanningssenter Værnes (HVUV) lå tidligere på Værnes, men ble nedlagt i 2008.
På Stjørdalshalsen ligger Ole Vig videregående skole, en av Nord-Trøndelags største skoler, med over 1 200 elever. Blå Kors driver privatskolen Aglo videregående skole på Skatval, hvor man også finner den private grunnskolen Fagerhaug kristne skole. Offentlige grunnskoler i kommunen er Elvran skole, Flormo skole, Forradal skole, Fosslia skole, Halsen skole, Halsen ungdomsskole, Haraldreina skole, Hegra barneskole, Hegra ungdomsskole, Kvislabakken skole, Lånke skole, Skatval skole, Skjelstadmark skole og Stokkan ungdomsskole. Målt i grunnskolepoeng har resultatene i grunnskolen blitt forbedret fra 2008 til 2009, og om lag 99 % av elevene begynner på videregående opplæring samme år som de fullfører grunnskolen. Kommunen har full barnehagedekning. I 2011 hadde 24,6 % av kommunens innbyggere universitets- eller høyskoleutdannelse, mot 19,3 % i Trøndelag og 29 % i Norge som helhet.
Administrasjonen i Helse Midt-Norge har tilhold i kommunen. Kommunen huser dessuten et distriktsmedisinsk senter (DMS), flere helsestasjoner tilknyttet kommunehelsetjenesten, samt flere legekontor tilknyttet fastlegeordningen. Nærmeste sykehus er St. Olavs hospital i Trondheim og Sykehuset Levanger. Stjørdal har også sykehjem og flere aldershjem. I helse- og omsorgssektoren har eneromsdekningen forholdt seg stabil på om lag 91 % i årene 2008–2009, men her er det varslet flere dobbeltrom. Fritt brukervalg innen omsorgstjenester ble vedtatt i 2010.
Stjørdal er en foregangskommune innen utvikling og kommunal bruk av velferdsteknologi, og har inntatt en regional (interkommunal) lederrolle for å koordinere arbeidet med disse tilbudene til eldre og pleietrengende som alternativ til institusjonsplass.
Politikk
Kommunen er styrt etter formannskapsmodellen. Ordfører i kommunen siden mai 2022 er Eli Arnstad fra Senterpartiet, mens varaordfører siden oktober 2011 er Ole Hermod Sandvik fra Høyre. Sentrum–høyrepartiene har hatt flertall i kommunestyret siden 1999; siden 2017 har Senterpartiet, Høyre, Fremskrittspartiet, Kristelig Folkeparti og Miljøpartiet De Grønne hatt et politisk samarbeid i de kommunale organene.
Store investeringer knyttet til befolkningsveksten gir kommunen høye kapitalkostnader. Kommunen har også «valgt en desentralisert struktur for sitt tjenestetilbud,» noe statens inntektssystem for kommunene ikke kompenserer for. Mens kommunens frie inntekter ligger under landsgjennomsnittet, er graden av langsiktig gjeld relativt stabil. Kommunen stod på ROBEK-listen i periodene 2006–2007 og 2008–2009, men har siden hatt budsjettbalanse.
Kommunen har ingen eiendomsskatt på bolig- eller næringseiendom.
Media
Stjørdalens Blad ble etablert i 1892. Den gis ut i Stjørdal, og dekker kommunene Stjørdal, Malvik og Meråker. Avisen var først et radikalt Venstre-organ, senere mer orientert mot Arbeiderpartiet, men er i dag erklært partipolitisk uavhengig. Avisen har en husstandsdekning på 56,2 % i kommunen.
Stjørdals-Nytt ble etablert i 1984. Den distribueres gratis til alle husstander i Stjørdal, Meråker, Åsen, Frosta, Malvik, Selbu og Tydal. Avisens forløper var det borgerlige organet Stjørdalingen, som utkom fra 1924 til 1985.
Adresseavisen i Trondheim har en husstandsdekning på 35,5 % i Stjørdal. Trønder-Avisa har også en viss spredning.
Nea Radio og Radio Trøndelag har avdelinger i Stjørdal. I 1980- og 1990-årene ble det drevet nærradio og lokalt fjernsyn i Stjørdal.
Næringsliv
Kommunen har siden 1960-årene vokst frem til et betydelig industri- og servicesentrum i regionen med kjøpesentre, maskinindustri, produksjon av mineralske produkter, plastvareindustri og næringsmiddelindustri. Det er over 2 000 bedrifter og næringsdrivende i Stjørdal som sysselsetter vel 8 000 arbeidstagere. Kommunen selv har 1 250 årsverk og 1 600 ansatte. 74,2 % av sysselsettingen er i privat sektor, og den registrerte arbeidsledigheten er på 2,7 %. Ifølge NHO skyldes mye av dette ringvirkninger av aktiviteten på Værnes. I 2015 dagpendlet 19,8 % av kommunens sysselsatte til Trondheim.
I 2009 var 17,6 % av arbeidsplassene i kommunen knyttet til industri eller oljenæring, betydelig over landsgjennomsnittet. I 2004 hadde verkstedindustrien nesten halvparten av industriens sysselsatte i kommunen, og viktige bedrifter innen bransjen inkluderer blant andre Glen Dimplex Nordic og Microplast. 18 % i industrien var sysselsatt i produksjon av mineralske produkter, med for eksempel Norsk Leca og Glava, mens 17 % var sysselsatt i gummi- og plastvareindustri som Norplasta.
Konsentrasjonen av industribedrifter på Sutterø skyldes den forhenværende teglprodusenten Tangen bruk, som i sin tid var kommunens dominerende industriarbeidsplass. På Tangen ved Sutterø ligger også Equinors driftsadministrasjon for region midt, som inkluderer feltene Åsgard, Mikkel, Heidrun, Kristin og Njord. Driftsadministrasjonen ble vedtatt lagt til Stjørdal av Stortinget i 1988; «Stjørdal og Kristiansund fikk dermed opprettet driftsorganisasjoner samtidig og utviklet seg parallelt som oljebyer.» I 2022 hadde Equinor 600–700 ansatte i Stjørdal.
Stjørdal kommune er også et betydelig jordbruksdistrikt med omfattende korn- og potetdyrking, i likhet med andre flatbygder ved Trondheimsfjorden, men jordbruket er ikke begrenset til de sjønære områdene. Det finnes også et betydelig storfe- og hønsehold. Stjørdal er også en av fylkets største skogbrukskommuner; i 2004 hadde man en årlig avvirkning på 40 700 m³. Sysselsettingen i jord- og skogbruket er på 3,5 %, litt over landsgjennomsnittet.
Det mest varierte utvalget av butikker finnes i kjøpesentre som Torgkvartalet i sentrum og Hellsenteret på Sandfærhus, mens flere bygnings- og interiørforretninger er samlet i Sjøsiden kjøpesenter på Sutterø. Kommunens eldste kjøpesenter er Domus i Kjøpmannsgata.
Reiselivsbransjen har vært i stadig vekst i kommunen, og i dag har Stjørdal en betydelig del av fylkets samlede overnattingskapasitet. Sysselsettingen i hotell- og restaurantbransjen ligger også en del over landsgjennomsnittet. Scandic Hell Hotel på Sandfærhus er et av landets største konferansehoteller utenfor Oslo. Andre hoteller inkluderer Quality Hotel Airport Værnes i sentrum og Radisson Blu Hotel, Trondheim Airport på flyplassen.
Handelsstanden og industrien er organisert i Stjørdal Næringsforum.
Historie
Helleristninger og arkeologiske funn tyder på at det har vært menneskelig bosetning i Stjørdal fra et tidlig stadium. Særlig er helleristningene i Hegra velkjente, men det finnes helleristningsfelt fra steinalderen i alle de fire kommunedelene, Stjørdal, Lånke, Hegra, og Skatval. Maktsentrene i dalføret ser ut til å ha etablert i jernalderen, og Værnes gård ble sentrum for det uttrønderske fylket Stiordølafylki, hvor Stjørdalen, Neadalen og Klæbu inngikk. I den forbindelse ble også Værnes kirke anlagt her.
Sigurd Håkonsson Ladejarl var kommet over fra Lade til Oglo, det daværende navnet på Skatval, på gjestebud i november 962. Huset ble så omringet av Eirikssønnenes menn, som så satte fyr på lokalet, og Sigurd brant inne. Det er omdiskutert hvorvidt ladejarlen brant inne på Fløan eller Auran. Det er ikke foretatt noen arkeologiske undersøkelser som kan bevise hvor jarlen ble innebrent.
Byggingen av Steinvikholm slott ble tidligst påbegynt sommeren 1524, og det hersker temmelig stor enighet om at slottet stod ferdig i 1532. I samtiden var slottet den sterkeste befestningen i landet, og det er det største byggverket oppført i norsk middelalder. Slottet var både et forsvarsverk og fast bosted for byggherren, erkebiskop Olav Engelbrektsson, og det fungerte som den katolske kirkens siste skanse i Norge før erkebiskopen ble tvunget i landflyktighet ved reformasjonen i 1537. I perioden 1532–1556 bodde også lensherren fast på Steinvikholm, og Trondhjems len bar da navnet Steinvikholm len. Aktiviteten opphørte i 1575, og slottet forfalt. Slottet er senere utgravd og delvis rekonstruert.
Prestegjeldet og tinglag
Fra slutten av 1500-tallet og utover til 1700 var Stjørdalen delt i tre tinglag :
Delingen av Trondhjems amt
Fremveksten av småbyen på Stjørdalshalsen skjøt fart på 1800-tallet. Hjørnesteinsbedriften på stedet kom til å bli teglverket Tangen bruk, som fikk sin glanstid ved flyttingen til Tangen i 1824. Bedriften drev også med tømmerfløting og pottemaking, og keramikk og andre produkter ble spredt helt til Nordland og Jämtland. Tangen bruk ble først nedlagt i 1960-årene. Løken-familien etablerte flere industriforetak i Stjørdal, hvorav brenneriet på By var det største. Her ble det primært produsert potetbrennevin. Stjørdal hadde aldri kjøpstadsrettigheter, og man fikk derfor ikke et borgerskap av handels- og embedsmenn på samme måte som i Trondheim eller Levanger. Bortsett fra en handelsstand av begrenset størrelse, forble Stjørdal i all hovedsak et bonde-, arbeider- og håndverkersamfunn.
Ved innføringen av formannskapslovene i 1837 ble Stjørdalens formannskapsdistrikt, som bestod av dagens Stjørdal og Meråker kommuner, opprettet. Formannskapsdistriktet ble i 1850 delt i Nedre og Øvre Stjørdal formannskapsdistrikt. Stjørdalen hadde ved delingen 11 643 innbyggere, hvorav 6 543 ble boende i Nedre Stjørdal. I 1874 ble Øvre Stjørdal delt i Hegra og Meråker herreder. Den militære tilstedeværelsen på Værnes fra 1887 var en viktig betingelse for kommunens vekst på 1900-tallet. I 1902 ble Nedre Stjørdal delt i Lånke, Skatval og Stjørdal herreder.
Hegra festning ble anlagt med tanke på eventuelle angrep fra svensk side etter unionsoppløsningen i 1905. I april og mai 1940 kjempet 284 norske soldater og én kvinne, «Lotta fra Hegra», Anne Margrethe Strømsheim, under major Hans Reidar Holtermanns kommando mot de tyske okkupantene i 23 døgn. De norske styrkene overgav seg som de siste i Sør-Norge.
Synet på Stjørdal som et vekstsentrum i regionen ble avgjørende da Stjørdal, Lånke, Hegra og Skatval ble slått sammen til storkommunen Stjørdal ved nyttår 1962.
Kultur
Kimen Kulturhus åpnet i 2015. Kulturhuset inneholder blant annet landets første kirkerom i sitt slag, Stjørdal kirke.
Kommunen har fleridrettslagene Flora, Forra, Hegra, Nybrott, Dalebrand, Fram, Lånke, Remyra, Skjelstadmark, Stjørdals-Blink og Tangmoen. Av disse er Stjørdals-Blink størst, og dets herrelag i fotball spiller pr 2020 i 3. divisjon fotball for menn. De største idrettsanleggene er Stjørdalshallen fra 2012, stadionet Øverlands Minde, Nye Blinkbanen og Lånkebanen.
Til kommunens mest besøkte attraksjoner regnes oftest Steinvikholm slott, Hegra festning, Værnes kirke og Hell stasjon. På Steinvikholm har midnattsoperaen «Olav Engelbrektsson» blitt spilt av Opera Trøndelag siden 1993. Blues in Hell har blitt arrangert siden 1992. Friluftsmuseet Stjørdal museum Værnes omfatter Værnes gamle prestegård og flere andre bygg.
Landbruksmessa Agrisjå arrangeres hvert tredje år. Stjørdals tusenårssted er torget, sentralt beliggende mellom Kjøpmannsgata og Torgkvartalet på Stjørdalshalsen.
Kommunevåpen
Stjørdals kommunevåpen fra 1983 er basert på et motiv fra det gamle Stjordølafylkets segl, som er dokumentert brukt i «hyldningsbrevet», utstedt på Båhus slott i 1344, og sannsynligvis brukt frem til reformasjonen. Seglet viste helgenen Margareta av Antiokia med en korsstav som dreper en linnorm, et symbol på djevelen. Værnes kirke ble sannsynligvis viet til henne som helgen. Motivet hadde også blitt gjenskapt i et moderne segl som Henrik Mathiesen utarbeidet, og som ble vedtatt av formannskapet i kommunen den 1. februar 1898.
Riksarkivets heraldiker Hallvard Trætteberg mente at det ikke skulle være menneskeskikkelser i et kommunevåpen, et område hvor praksisen har vært inkonsekvent. Han foreslo derfor enten en hvit korsstav på rød bunn, eller en hvit linnorm på rødt som motiv. Kommunen trodde også at korsstaven allerede var i bruk. Trættebergs bearbeidede forslag om linnormen ble vedtatt i kommunestyret den 29. september 1983 og godkjent i statsråd den 25. november samme år. Andre ideer til motiver som var fremme, var en såmann (Ole Vig), et ølkrus på rød bunn, som et symbol på stjørdalsølet eller helleristninger.
Dialekt
Stjørdalsdialekten tilhører de inntrønderske dialektenes sørlige gruppe, som tradisjonelt har hatt full utjevning i likevektsord som viktigste kjennetegn. Dette er særlig tydelig i verb: vårrå (, «være»), låvvå (, «love»), våttå (, «vite») og gråvvå (, «grave»). I andre verb forekommer apokope. Det er apokope i svake hankjønnsord med overvekt, for eksempel oks (, «okse»), bakk (, «bakke»), ung (, «unge») og stælp (, «stolpe»). I dialekter nord for Verdal ender disse ordene på i, og i bygdene vest og sør for Stjørdal den mer typiske e. I tradisjonelt bøyningsmønster i stjørdalsdialekten har de nevnte substantivene fått i-en tilbake i bestemt form entall, for eksempel oksin (, «oksen») og ungin (, «ungen»). I svake hunkjønnsord med overvekt har dialekten bare tilsvarende utjevning med u, som i stuggu («stue»), mens dialekter nordenfor har både u og o. Palatalisering forekommer kun i trykksterke stavelser.
Tradisjonelt har man i dialekten hatt én vokallyd mer enn i normert norsk, en såkalt dyp ø (œ), en mellomlyd mellom æ og ø. Det fantes meningsforskjeller, slik som sjæl («å skille») og sjœl («å skylle»). At denne lyden har falt bort hos de fleste dialektbrukerne, har beviselig skjedd etter 1920, og begynte trolig i Hegra og Meråker. I Stjørdal fikk lyden et sammenfall med æ, mens den i dialektene nordenfor fikk det med ø. Noen dialektbrukere vil derfor holde fast på uttalen av «smør» som smœr, de som er påvirket av lydendringen som smær, mens de som er påvirket en mer skriftrett uttale, som smør. Dialekten har også hatt cirkumflekstonelag, eller totoppet stavelse, og har derfor hatt en meningsforskjell mellom eksempelvis sup («sup») og sûp («suppe»).
Det finnes rester av dativ i stjørdalsdialekten, men de blir sjeldnere. Allerede i 1970-årene merket språkforskerne seg en klar tilbakegang over få generasjoner. Dativ var helst bevart i substantiver styrt av preposisjoner, slik som i skoja («i skogen»), på låfti («på loftet») og på gålom («på gårdene»), og ved indirekte objekt, som i æ ga mat åt guta («jeg gav mat til gutten»). Substantiver i bestemt entall, i dativ, ender på -a i hankjønn, -n i hunkjønn og -i i intetkjønn. Intetkjønnsordene går også fra tostavelsestone til enstavelsestone (som fra «loven» til «låven»). Substantiver i bestemt flertall, i dativ, ender på -om. Det finnes også rester av dativ, akkusativ og genitiv i faste uttrykk.
Vanlige spørreord i stjørdalsdialekten er kæm (hvem), ka (hva), hænn (hvor), kålles (hvordan) og kåffer (hvorfor).
Innflytting og generell regionalisering av dialektene gjør at talemålet i Stjørdal blir mindre særpreget og får en enklere grammatikk.