cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Musikkfestival
Booking
Bookingen av artister er en viktig del av prosessen bak en festival. Bookingprosessen pågår kontinuerlig, og musikkfestivalene må tenke bredt og strategisk ved valg av artister som skal treffe deres publikum. Det holdes ofte møter lang tid i forkant av festivalen, der det blir opprettet en profil med artister og band som passer festivalen. Med utgangspunkt i denne, blir det sendt ut bud og forespørsler til forskjellige artister som turnerer og er tilgjengelige ved festivalstart. Resultatet av denne prosessen avgjøres oftest av en kombinasjon av hva artistene krever i betaling for opptredenen i forhold til festivalens disponible budsjett, i tillegg til artistenes tilgjengelighet. De fleste festivaler har et internt ansatt bookingteam som utfører arbeidet, mens andre kan velge å benytte seg av eksterne bookingbyråer.
Camping
Store musikkfestivaler, der arrangementet strekker seg over flere dager, tilbyr ofte campingplasser til festivaldeltakerne. I tillegg til å være et oppholdssted og overnattingssted under festivalen, kan campingen blant annet gi tilgang til mat- og drikkeboder, elektrisitet og sanitæranlegg. Musikkfestivalene selger ofte separate billetter til en dyrere pris, der tilgang til campingplass er inkludert i kostnaden.
Cashless
Cashless er en elektronisk betalingsløsning, bestående av et kryptert kort påfylt med penger, som benyttes ved flere av Norges musikkfestivaler. Som navnet tilsier er dette en løsning som tilbys for å unngå håndtering av kontanter. For å kunne anvende Cashless som betalingsmiddel, må man anskaffe et Cashless-kort, som i 2013 har en årspris på 50 kroner. Man kan velge å sette inn penger på kortet ved kjøpetidspunktet, via internett eller gjennom egne påfyllingstasjoner inne på festivalområdet. Ved betaling skannes kortet i kassen og beløpet trekkes ifra kortets saldo. Transaksjonen tar kun sekunder og fører dermed til kortere kø inne på festivalområdet, et aspekt som ofte er et problem ved store festivaler. Penger som er igjen på kortet etter arrangementet kan enten refunderes eller brukes ved andre arrangementer som bruker Cashless som betalingsmiddel og som finner sted i samme kalenderår.
Finansiering
Musikkfestivaler finansieres hovedsakelig gjennom inntekter fra salg av billetter til festivalen, og sentrale festivalarrangører oppgir billettsalg til å være den viktigste finansieringskilden. Sponsormidler fra privat næringsliv oppgis også å være en sentral inntektskilde. Fra 2011 til 2012 økte sponsingen av musikkfestivaler i Norge med omtrent sju prosent, fra 320 millioner kroner i 2011 til 346 millioner kroner i 2012. Festivalene har oppdaget sin egenverdi, og har blitt flinkere til å kommunisere en vinn-vinn situasjon ut til aktuelle sponsorer som dermed motiveres til å bidra til festivalfinansieringen.
Offentlige virksomheter har anerkjent musikkfestivalenes kulturelle, økonomiske og sosiale verdi, og et betydelig antall festivaler mottar årlig tilskudd og støtte fra offentlige kilder. Festivaler oppgir i tillegg inntekter vedrørende salg av mat og drikke, overnatting og camping, og klær og annen merchandise til å være sentrale finansieringskilder.
Frivillige
Ved de fleste musikkfestivaler arbeider det frivillige, og festivaler er ofte avhengig av slik ekstern hjelp for å avvikle arrangementet på en effektiv og hensiktsmessig måte. Eksempler på oppgaver frivillige kan få tildelt er assistering innen akkreditering, artistvertskap, armbåndsutbytting, søppelhåndtering, bar- og matutsalg, scenearbeid, opprigging og nedrigging av området og diverse andre aktiviteter. Musikkfestivalene tilbyr ofte sine frivillig arbeidende et gratis dagspass, kostnadsfri inngang til hele festivalområdet, eller gratis mat, drikke og lignende goder, som kompensasjon for arbeidet. Slike tilbud varier fra festival til festival. Frivillige under 18 år har ikke lov til å utføre oppgaver som innebærer håndtering eller salg av alkohol. Dersom man ønsker å jobbe som frivillig, kan man ofte sende inn en søknad på festivalens egen hjemmeside.
Miljøhensyn
Arrangørene av musikkfestivaler vektlegger generelt sett miljøvennlige arrangement. Egne miljøplaner blir ofte opprettet i forkant og fulgt under gjennomføringen av festivalen, og det vanligste miljøhensynet som tas er kildesortering og søppelhåndtering. Miljøhensyn som minimalisering av utslipp og gunstig elektrisitetsforsyning blir ofte ivaretatt i prosessen. I tillegg tilstreber enkelte musikkfestivaler kortreist mat og drikke. Noen norske musikkfestivaler er Miljøfyrtårn-sertifisert. Dette sertifikatet er det mest brukte i Norge for virksomheter som vil ha en dokumentasjon på at de tar ansvar for miljøet og omgivelsene.
Å arrangere en miljøvennlig musikkfestival kan by på flere utfordringer, der utfordringene i stor grad avhenger av festivalens plassering. Enkelte festivaler avholdes i spesielle omgivelser, for eksempel på en øy, på en strand eller i sentrum av en by. Det innebærer at man ofte må sette opp ekstra diesel- eller bensindreven transport for å kunne frakte publikum til og fra festivalen, noe som gir økte miljøutslipp. I tillegg kan arrangørene oppleve utfordringer knyttet til økte miljøkrav i sammenheng med festivalens utsatte naturomgivelser.
Opprigging
Oppriggingsprosessen er et omfattende aspekt ved en musikkfestival. Det er mange elementer som skal plasseres på festivalområdet i løpet av en begrenset tidsperiode. I forkant av oppriggingen pågår en lang periode med forberedelser og planlegging av infrastruktur og logistikk, som gjerne begynner måneder før selve festivalen skal arrangeres. Serveringstelt, arenaer, sanitæranlegg, elektrisitetstilførsel, barer og scener utgjør noen av enkeltelementene i oppriggingsplanen. Hvordan selve oppriggingen forløper, varierer fra festival til festival. Noen har internt ansatte oppriggingsteam, mens andre benytter seg av innleide selskap som planlegger oppriggingen for dem. Hvordan området skal se ut og rekkefølgen i aktivitetene kan være beskrevet i en egen veiledning kalt ”Riggplan”, som er et styrende dokument for både opp- og nedrigging. Festivaler som har pågått over flere år har gjerne en så erfaren besetning at det meste innen denne prosessen er rutinebasert. Felles for de fleste festivaler er at de ofte benytter seg av hjelp fra frivillige som bidrar både med opprigging og gjennomføring.
Prosessen
Arrangeringen av en musikkfestival er som regel en kontinuerlig prosess som foregår gjennom hele året. Flere festivaler setter i gang med forberedelsene og planleggingen av neste års festival allerede før årets festival er gjennomført. Planleggingen av festivalen tar ofte utgangspunkt i en grundig evaluering av foregående festival. Resultatet av evalueringen vil dermed bidra til kunnskap om hvordan festivalen bør arrangeres, og legge grunnlaget for at neste festival blir en suksess.
Sikkerhet
Musikkfestivaler har generelt et stort fokus på sikkerhet under arrangementet, og på forhånd er det ofte foretatt sannsynlighets- og konsekvensvurderinger av mulige kritiske situasjoner som kan oppstå. Festivaler har ofte en egen, intern sikkerhetsavdeling med sikkerhetsansvarlige, og samarbeider i tillegg eksternt med blant annet leger, Røde Kors, politi, ambulansepersonell, kystvakt og private sikkerhetsselskap for å sikre festivalpublikummets trygghet og helse. Sikkerhetsmomentene som ofte blir prioritert høyest er tradisjonelle tiltak knyttet til trygge arenaer og scener, trygge overnattingsområder, trengsel blant publikum, overstadig berusede mennesker og kontroll av legitimasjon siden de fleste festivalene opererer med 18-års aldersgrense. Hvilke sikkerhetshensyn som tas og hvilke tiltak som vektlegges avhenger ofte av musikkfestivalens beliggenhet og omgivelser.
VIP-ordning
Ved noen musikkfestivaler finnes det muligheter for å kjøpe festivalpass med VIP-ordning inkludert i prisen. Denne typen festivalpass gir tilgang til et separat VIP-område ved festivalen, og er beregnet på besøkende som ønsker det lille ekstra ved festivalarrangementet. Et VIP-festivalpass kan for eksempel inkludere plasser med bedre utsikt til scenen, tilgang til separat servering, tilgang til egne sanitæranlegg eller anledningen til et møte med de aktuelle artistene backstage. For mange innebærer disse godene en mer behagelig og ekstraordinær festivalopplevelse, og er derfor et attraktivt tilbud som mange festivaldeltakere velger å benytte seg av.
San Marino under EM i svømmesport 2018
San Marino deltok i EM i svømmesport 2018 i Glasgow i Storbritannia fra 3. til 12. august 2018.
Sabrina P. Ramet
Sabrina Petra Ramet (født 26. juni 1949 i London som Pedro Ramet) er professor i statsvitenskap ved NTNU. Pedro Ramet ble amerikansk statsborger i 1966 og skiftet kjønn på 1980-tallet. Hun studerte ved Stanford University og University of Arkansas og UCLA, hvor hun har fått sin doktorgrad. Siden 2001 har hun vært professor ved NTNU.
Ramet er medlem av Det Norske Videnskaps-Akademi.
Aetalionidae
Aetalionidae er en familie av sikadene (Auchenorrhyncha). De lever av plantesaft som de suger ut av bladnerver eller stenglen på planter. Plantesugere har ufullstendig forvandling. Gruppen er bare kjent fra Amerika og Sørøst-Asia.
Utseende
De ligner på hornsikader (Membracidae) men skiller seg fra disse ved at forlåret er vokst sammen med hofteringen (trochanter), ved at scutellum er helt udekket (delvis tildekket hos Membracidae) og ved visse trekk ved kjønnsorganene. De skiller seg fra dvergsikader (Cicadellidae) ved at de har tre eller færre rader med børster på bakleggen (dvergsikadene har fire rader). Noen arter har hornlignende kjøler på thorax.
Levevis
Som andre sikader lever de av å suge sevje fra planter. I denne gruppen er det vanlig at hunnen vokter over eggene hun har lagt. Noen arter skiller ut honningdugg og blir passet på av maur, bier og veps som spiser denne. Disse insektene er ofte selskapelige. Enkelte arter er regnet som skadedyr.
Utbredelse
Denne familien er utbredt i to skilte områder, varme områder av Amerika og Sørøst-Asia. I Nord-Amerika finnes det sju arter.
Velázquez (Uruguay)
Velázquez er en by i Rocha-departementet i det sørøstlige Uruguay. Byen har 1 022 innbyggere.
Historie
Velázquez ble grunnlagt i 20. mai 1911 av Luciano Velázquez.
Befolkning
Velázquez har 1 022 innbyggere (beregning 2011).
Kilde:
Transport
Ruta 15 forbinder Velázquez med Cebollatí og La Paloma.
VM i kunstløp 2019
VM i kunstløp 2019 ble arrangert i Saitama i Japan fra 18. til 24. mars 2019.
Fiiire! The Best of Sha-Boom
'Fiiire! The Best of Sha-Boom' er en samleplate med Sha-Boom, utgitt i 2002.
Jungfrun
På stranden vokser det noe rødflangre. I strandkanten siver vann ut av de porøse kalksteinslagene. Kalkslam siger inn i den voksende mosen og kapsler den inn. På denne måte har et flere desimeter tykt lag av såkalt kalktuff (tufa) blitt dannet. Ved kilden forekommer flere vekster som melnøkleblom (Primula farinosa), fjelltettegras og myrlilje.
Rauken har antagelig fått sitt navn på grunn av sin likhet med en kvinne stående på klippekanten, men er også koblet til det tragiske sagnet om Likair den vises datter, jomfru Öllegard og hennes kjæreste Helge som skal ha kastet seg i havet herfra. Sagnet er gjenfortalt av John Nihlén i Sagornas ö.
QRA
QRA kan vise til
Folksonomi
Fordelene med folksonomi er brukernes muligheter til å bruke eget språk og begreper. Det er dessuten en lite ressurskrevende form for klassifisering ettersom det gjøres frivillig av vanlige brukere. Svakhetene med folksonomi er mangelen på styrt vokabular og bruk av misvisende søkeord og feilstavinger.
Inspirasjon
Inspirasjon kommer fra latin inspirare, og betyr blåse, pust, ånde inn i eller åndedrag. Begrepet brukes også i overført betydning for stimulans eller tilskyndelse til kunstnerisk eller annen åndelig virksomhet.
Begrepet inspirasjon er dermed et positivt ladet ord med flere betydninger:
Jul – over sjø og land
Jul – over sjø og land er et samlealbum med Jens Book-Jenssen, utgitt i 2008.
Michel Verrault
Michel Verrault er en canadisk dommer i Kortbaneløp på skøyter fra Lac Beauport i Quebec. Han avla Den olympiske ed på vegne av dommere og funsjonærer under Vinter-OL 2010 i Vancouver, etter at ishockeyspilleren Hayley Wickenheiser avla utøvernes ed. Verrault har vært funsjonær under fire tidligere olympiske leker, blant annet under Vinter-OL i Canada, Calgary 1988.
Tilsyn
Tilsyn betyr å passe på, føre tilsyn med, eller stelle for eller med noe eller noen. Likeledes er tilsyn en felles betegnelse på instanser innenfor offentlig forvaltning som ser etter at lov- og regelverk blir overholdt.
Tilsynsorganer i Norge
Det finnes mer enn 50 ulike tilsynsorganer i Norge. Her er noen eksempler:
Ampere
Ampere (A) er SI-enheten for elektrisk strøm, tidligere kalt strømstyrke.
Ampere oppgis som regel i hele ampere (A) eller milliampere (mA). Noen mindre brukte måleenheter for ampere er (i stigende rekkefølge):
1 ampere tilsvarer en strøm på 1 coulomb per sekund. 1 coulomb tilsvarer 6,24 × 1018 elementærladninger.
Historikk
Siden 1948 ble ampere definert ved hjelp av Lorentzkraften mellom to ledere:
«To parallelle og uendelig lange, rette, tynne ledere er plassert i vakuum med innbyrdes avstand én meter. Det går samme strøm i begge lederne. Dersom de påvirker hverandre med en kraft på 2 × 10−7 newton per meter leder, er strømmen én ampere».
2018 ble en ny definisjon vedtatt av Generalkonferansen for mål og vekt med virkning fra 20.mai 2019. Enheten ampere baserer dermed på elementærladningen som er definert med en fast verdi. I tillegg er den også avhengig av definisjonen av sekundet, men ikke lenger av meter og av kilogram.
Detroit Lions i NFL-sesongen 2019
Detroit Lions spilte i sin 90. sesong i National Football League (NFL) og sin andre med hovedtrener Matt Patricia. Lions hadde en lovende start på sesongen, med to seiere og en uavgjort, men tapte 12 av sine neste 13 kamper og kunne ikke lenger nå sluttspillet etter å ha tapt mot Chicago Bears i uke 13. Lions klarte ikke å forbedre seg fra fjorårets 6–10, da de avsluttet sesongen med ni strake seiere og et seriespillresultat på 3–12–1. Hadde også sin andre tapende sesong på rad, for første gang siden 2012–13.
Terminliste
Merk: Divisjonsmotstandere er i fet tekst.
Uke 13: mot Chicago Bears
Thanksgiving Day-kamper
USS «Leyte Gulf»
USS «Leyte Gulf» er en amerikansk krysser av Ticonderoga-klassen. Den er navngitt etter slaget ved Leyte Gulf under annen verdenskrig. Krysseren er drevet frem av fire store gassturbinmotorer, og har et stort antall missiler for luftvern og angrep på overflatemål til sjøs og på land, og antiubåtkrigføring. I tillegg har skipet to Sikorsky SH-60 Seahawk-helikoptre, hovedsakelig for antiubåtkrigføring.
Batja
Batja (originaltittel: Батя) er en russisk film fra 2021, regissert av Dmitrij Jefimovitsj.
Handling
Historien følger hovedpersonens begivenhetsrike reise for å finne igjen den biologiske faren sin.
Faren hans var en vanlig russisk bonde som fikk et barn i begynnelsen av 1990-årene, og han oppdro sønnen sin i henhold til typiske sovjetiske tradisjoner fra denne tidsperioden.
Pulverheksas jul
Pulverheksas jul er et musikkalbum med Maj Britt Andersen, utgitt i 2008. Albumet er fra forestillingen med samme navn som har skuespillere som Maj Britt Andersen, Ingolf Karinen, Bo Anders Sundstedt, Jørn Morstad og Janne Starup Bønes. Albumet ble produsert av Maj Britt og Geir Holmen, og musikere var Ivar Anton Waagaard, Paolo Vinaccia, Geir Holmen, Gjermund Larsen, Andreas Utnem, Jan Erik Kongshaug som tekniker og Steinerskolen barnekor ledet av Tone Margrethe Wik
Kongsvik ungdomsskole
Kongsvik ungdomsskole er en norsk komiserie med Lene Kongsvik Johansen som gikk på TVNorge i 2011. Handlingen følger livet til elever og lærere ved en oppdiktet norsk ungdomsskole. Kongsvik spiller en rekke av rollene, både som elev og lærer. Rollene inkluderte personligheter som den bertete Kine, sosialt forknytte Victoria, den selvforherligende rektoren Åsa, den konstant sykmeldte hypokonderen Wenche, overpedagogiske Marianne og den selvhøytidelige, pretensiøse emo-gutten André. Serien ble produsert av Seefood TV og spilt inn på Nordseter skole på Nordstrand i Oslo. Serien gikk på mandagskvelder.
Premieren ble sett av 256 000.
Den ble etterfulgt av Kongsvik videregående.
Lyprocorrhe
Lyprocorrhe er en slekt av biller som hører til den store underfamilien småkortvinger (Aleocharinae) i familien kortvinger (Staphylinidae). Den ble tidligere regnet som en undergruppe av den store slekten Atheta. Det er beskrevet arter, seks av dem er funnet i Norge.
Utseende
En liten (ca. 2,5 millimeter), avlang, mørkbrun kortvinge. Hodet er rundet med ganske små fasettøyne, antennene rødbrune, middels lage og kraftige. Pronotum er mye bredere enn langt. Dekkvingene er litt utvidet bakover, bakkroppen nokså jevnbred.
Levevis
Arten lever i maurtuer, særlig hos skogmaur (Formica spp.)
Utbredelse
Arten er utbredt i Europa inkludert Norge.
Kaare Frøland
Kaare Frøland (født 30. juni 1924 i Ramnes, død 20. januar 2014) var en norsk embedsmann og lokalhistoriker.
Frøland tok magistergraden i statsvitenskap i 1956. Han ble Vestfolds første fylkesskolesjef og ble senere fylkesrådmann i samme sted.
Han var vararepresentant til Stortinget for Arbeiderpartiet i Vestfold 1965–1973.
Jon Julius Sandal
Jon Julius Sandal (født 13. januar 1969) er tidligere vokalist i de islandske pønkrockbandene Sogblettir (1986–1987), Dýrið Gengur Laust (1989–1991) og Niður (1992–1995), men la rocken på hyllen da han flyttet til Norge i 1995. I Norge har han blant annet startet prosjektet Heimskringla.no, som er den største samlingen norrøne tekster på internett.
Jon Julius Sandal er politisk aktiv, sosialliberalist og tidligere medlem i Venstre. Han har engasjert seg i samfunnsdebatten, blant annet i lokaldemokrati og kvaliteten i barnehagene. Sandal var Venstres førstekandidat til bydelsutvalget i Bydel Grorud og kandidat for Oslo Venstre til Oslo bystyre ved kommunestyre- og fylkestingsvalget 2011. Han ble valgt inn for Venstre i bydelsutvalget i Grorud for perioden i 2011–2015. Det er første gang Venstre er representert i Grorud bydelsutvalg. Siden 2013 representerer han Miljøpartiet De Grønne i Grorud bydelsutvalg.
Estland under EM i svømmesport 2018
Estland deltok under EM i svømmesport 2018 i Glasgow i Storbritannia fra 3. til 12. august 2018.
Heartbreaker
«Heartbreaker» er en låt av det britiske hardrockbandet Led Zeppelin. Den ble utgitt i 1969 på albumet Led Zeppelin II. Alle de fire bandmedlemmene er kreditert som låtskrivere. Den ble innspilt i New York mens bandet var på sin andre turné i USA.
Beyond Good & Evil
Beyond Good & Evil er et action-eventyrspill fra 2003. Det kom ut til PlayStation 2, Xbox, Nintendo GameCube og Windows. En oppdatert HD-versjon kom ut til PlayStation 3 og Xbox 360 i 2011.
En oppfølger til spillet, Beyond Good and Evil 2, ble annonsert i 2017.
Phymatodes (biller)
Phymatodes er en slekt av biller som tilhører den artsrike underfamilien Cerambycinae i familien trebukker (Cerambycidae).
Utseende
Middelsstore, blanke trebukker med litt flat kroppsform. På farge kan de være rødlige, brune eller svarte, ofte varierer dette innen artene. Antennene er tynne og kortere enn kroppen. Pronotum har rundede sider og er nærmest ovalt, dekkvingene er parallellsidige, noen ganger med metallisk glans.
Utbredelse
Slekten er utbredt i Holarktis, med flest arter i Nord-Amerika.
Systematisk inndeling
Avgrensningen mellom denne slekten og Poecilium synes litt uklar.
Herstad (etternavn)
Herstad er et norsk slektsnavn og etternavn. I 2009 var det 419 personer i Norge som hadde Herstad til etternavn.
Bruken av navnet er spredt over hele landet, og stammer fra flere gårder ved navn Herstad.
Høydalsnipa
Høydalsnipa er et fjell i Kinn kommune i Vestland. Det har en høyde på 933 meter over havet. Fjellet kalles også Ytre- eller (Vestre) Håsteinen. Knappe to kilometer lenger sørøst ligger en annen topp som av alle kalles Håsteinen (964 moh.). Fra Høydalsnipa er det god utsikt, særlig vestover Høydalsfjorden mot Florø og øyene Batalden, Skorpa, Reksta, Kinn, og Askrova.
Navnet
Det er nokså vanlig at et og samme fjell kan ha to navn, basert på at bygdelag på hver sin side ser ulike trekk ved formasjonen, og like ofte at de har ulike erfaringer med samme fjell.
Folk som bor på vestsiden av dette fjellet kaller den vestre toppen for Håsteinen, mens innbyggerne i bygdene på sør og østsiden kaller den Høydalsnipa.
Håsteinsmassivet består av to topper, der vestre toppen har primærfaktor på 153 meter. og sekundærfaktor på bare ca. 1,3 kilometer. Man kan dermed si at man er på Håsteinsmassivet uansett hvilken topp man befinner seg på.
Peter Criss (album)
Albumet solgte dårligst av de fire soloalbumene og nådde 43.-plass på den amerikanske Billboard-albumlisten. Albumet var det eneste som hadde to singler; «Don't You Let Me Down» og «You Matter to Me».
Høydalsnipa
Navnet
Statens kartverk (Blad 1118 II, Eikefjord, 1994) har navnsatt vestre toppen (933 moh.) for Høydalsnipa og østre toppen (964 moh.) for Håsteinen.
Stier
Flere skårer fører opp til toppen.
Peter Criss (album)
Albumet inneholder coverlåten «Tossin' and Turnin'», som var en nummer 1-hit for Bobby Lewis i USA på sommeren i 1961. Mye av materialet på albumet var skrevet i 1971 for Criss sitt pre-Kiss band Lips.
R. H. Saunders vannkraftverk
R. H. Saunders vannkraftverk  er et vannkraftverk på St. Lawrence River i provinsen Ontario, Canada. Det har en installert vannkraftkapasitet på 1 045 MW, fordelt på 16 enheter ferdigstilt i 1959. Operatør er selskapet Ontario Power Generation.
Eärendur (andre tideverv)
Eärendur (født 361 A.T.) var en person fra J.R.R. Tolkiens fiktive verden Midgard. Han var en yngere sønn av Tar-Amandil, konge av Númenor. Han hadde to søsken, broren Tar-Elendil og søsteren Marien. Eärendur hadde en sønn ved navn Caliondo, som igjen hadde en sønn ved navn Malantur. Malantur var en mulig arving til Tar-Aldarion, som var hans tremenning, og på den måten også en arving til Númenors trone. Men loven som sa at bare gutter kunne arve tronen ble endret, og derfor var det Tar-Aldarions datter, Ancalimë, som ble hans arving og den første regjerende dronning av Númenor.
Cosimo II de’ Medici
Cosimo II de' Medici (født 12. mai 1590 i Firenze, død 28. februar 1621 samme sted) var et medlem av Medicifamilien og storhertug av Toscana fra 1608 til sin død i 1621. Han etterfulgte faren Ferdinando I de' Medici.
Høsten 1610 utnevnte han sin tidligere lærer Galileo Galilei til hoffmatematiker og hoffilosof, og til den første matematikkprofessoren i Pisa, skjønt uten undervisningsplikt. Cosimo gav Galilei full frihet til å vie seg til forskningen, og beskyttet ham senere mot Inkvisisjonen.
Bakkestasjon
En bakkestasjon er en fast installasjon på jorden for å sende og motta signaler fra satellitter og romfartøyer. De kan være utstyrt for datamottak fra, og styring av, for eksempel jordobservasjonssatellitter, rekognoseringssatellitter og romsonder, dessuten for kommunikasjon med bemannede romfartøyer.
Cosimo II de’ Medici
19. oktober 1608 ble Cosimo gift med erkehertuginne Maria Magdalena av Østerrike (1589–1631), datter av erkehertug Karl II. Paret fikk åtte barn:
På grunn av magesår, tuberkulose og artrose døde Cosimo II 28. februar 1621 i Firenze.
Pugalo
Pugalo (originaltittel: Пугало) er en russisk film fra 2021 regissert av Dmitrij Davydov.
Jacksonville Jaguars i NFL-sesongen 2018
Jacksonville Jaguars spilte i lagets 24. sesong i National Football League (NFL) og andre under hovedtrener Doug Marrone. Det var den første sesongen i nye uniformer, som ble avdukt i april 2018. Jaguars hadde et håp om å forbedre eller tangere fjorårets sesongresultat på 10–6, men til tross en 3–1 start tapte Jags syv kamper på rad og kunne ikke lenger forbedre på fjoråret etter et tap mot Steelers i uke 11. Etter et tap mot Tennessee Titans i uke 14 var det ikke lenger mulig for Jaguars å nå sluttspillet. De avlsuttet sesongen 5–11, på sisteplass i AFC South.
Draft
Draftbytter
Sesongoppkjøring
Jaguars' motstandere og terminliste for sesongoppkjøringen ble annonsert 11. april. Nøyaktige klokkeslett og datoer ble ferdigstilt 19. april, samtidig som terminlisten for seriespillet ble annonsert.
Terminliste
Merk: Divisjonsmotstandere er i fet tekst.
Uke 8: mot Philadelphia Eagles
NFL London Games
Arbóndemningen
Arbón-demningen er en demning med vannkraftverk i elva Rio Navia i provinsen Asturias i det nordvestre Spania. Elva renner nordover og ut i Biskayabukta. Vannkraftverket har en total installert produksjonseffekt på 56 MW. Anleggsarbeidene startet i 1960, og vannkraftverket ble igangsatt for kraftproduksjon i 1967.
Sverre Næss
Sverre Næss (født 18. mars 1992 i Halden) er en tidligere norsk svømmer som representerte Bergensvømmerne, tidligere Sarpsborg IL. Han tok flere titalls NM-gull som senior og satte norsk seniorrekord på 100 m medley med tiden 53,73. Han satte også tolv juniorrekorder og tok sølv i junior-EM.
Næss deltok i kortbane-VM i Dubai 2010 og har deltatt i flere andre større mesterskap som bl.a. EM, nordiske juniormesterskap, junior-EM og verdenscup. På junior-NM i Harstad 2009 vant han seks gull og satte rekord på 100 m bryst og 100 m fri. I 2014 vant han to NM-gull i Drammen i hhv. 50 m bryst og stafett 4 x 200 m. I Kristiansand i 2015 tok han NM-sølv i 100 m medley.
Senatets president (Australia)
Senatets president er leder for overhuset i Australias parlament. Embetet ble innstiftet gjennom Australias forfatning, som trådte i kraft 1. januar 1901.
Sverre Næss
Han mottok Saugbrugs Ærespris i 2008. Næss valgte å legge opp i 2018.
Senatets president (Australia)
Valg
I seksjon 17 i Australias forfatning står det at Senatet skal velge en senator som dets president. Dersom embetet som president blir ledig, skal Senatet igjen velge en senator som dets president. Presidenten skal ikke inneha embetet når han ikke lenger er senator. Han/hun kan bli fjernet fra sitt embete gjennom en avstemning i Senatet, eller han/hun kan fratre sitt embete eller sete i Senatet gjennom et skriv adressert til generalguverøren.
Senatets president blir valgt gjennom hemmelig avstemning.
Sedvanen har vært at presidenten blir nominert av regjeringspartiet/regjeringspartiene, mens visepresidenten blir nominert av opposisjonen. Dersom det ikke er andre nominerte, behøves intet valg.
Parlamentariske plikter
Presidentens hovedplikter er å lede Senatets møter, opprettholde orden og være ansvarlig for at Senatets virksomhet blir utført på en korrekt måte – i tråd med Senatets stående ordre. Han/hun skal sikre at rettighetene til backbenchers blir ivaretatt.
I motsetning til Representanthusets president voterer Senatets president som ordinært medlem under debatter. Representanthusets president har derimot dobbeltstemme ved stemmelikhet, men det har ikke Senatets president. Dersom et likt antall stemmer er avgitt, faller representantforslaget.
Administrative plikter
Senatets president er utøvende sjef for Department of the Senate, som er én av fire parlamentariske avdelinger. Han/hun er også leder for departementets Standing Committee on Appropriations and Staffing (som bestemmer det årlige budsjettet) og føre tilsyn med dens organisatoriske struktur. Senatets president administrerer også – sammen med Representanthusets president – Department of Parliament Services (DPS).
Seremonielle plikter
Senatets president deltar under åpningen av parlamentet, representerer dette under internasjonale konferanser og tar imot utenlandske parlamentariske delegasjoner (samt andre framtredende besøkende til Senatet).
Visepresident
Foruten president velger Senatet også en visepresident, hvis formelle tittel er Deputy President and Chairman of Committees. Fram til 1981 var tittelen kun Chairman of Committees. Den ble endret for «å gjenspeile mer nøyaktig embetets art i praksis». Stillingen er ikke stipulert i forfatningen, men i stedet i Senatets stående ordre.
Visepresidentens hovedoppgaver er å være leder for Committees of the whole' samt å tjenestegjøre som president når Senatets president er fraværende.
Nåværende praksis er at embetet som visepresident innehas av en senator fra det største opposisjonspartiet.
Malta under EM i svømmesport 2018
Malta deltok under EM i svømmesport 2018 i Glasgow i Storbritannia fra 3. til 12. august 2018.
Soløyprosjektet
Soløyprosjektet var en utgravning som ble gjennomført på Soløy i 1980–1981. Soløy er en gård som ligger i Lavangen kommune, i den indre del av Lavangsfjorden. På grunn av vegutbedring mellom Lavangen og Salangen i 1981 skulle den aktuelle gårdshaugen som ble gravd ut fjernes og dokumentasjonen av de arkeologiske undersøkelsene er hva som står igjen etter et av de største fortidsminnene i Lavangen kommune.
Utgravinga på Soløy
I forbindelse med vegutbedringen ønsket Vegvesenet å føre vegen rett gjennom gårdshaugen. Det ble gitt dispensasjon fra Tromsø Museum i forhold til Fredningsloven, og fastsatt at det måtte foretas arkeologisk undersøkelse i de delene av gårdshaugen som ville bli ødelagt.
De arkeologiske undersøkelsene ble utført av Arkeologiseksjonen, Institutt for samfunnsvitenskap ved Universitetet i Tromsø, som nå heter Institutt for Arkeologi ved Det samfunnsvitenskapelige fakultet, i samarbeid med Det polske vitenskapsakademiet (Warszawa).
Økonomiske begrensninger gjorde at en fullstendig utgravning ikke var mulig å gjennomføre.
1980 - de første undersøkelsene
I 1980 ble det gravd 13 mindre sjakter (hver på 1 m²) spredt ut over hele den planlagte vegtraseen. På grunnlag av resultatet fra disse små sjaktene, ble det valgt et noe større utgravningsfelt på 9 m² i den delen av gårdshaugen som så ut til å ha de dypeste og best bevarte bosettingslagene. Dette førte til at bare en liten del av gårdshaugen ble undersøkt.
Soløy i gamle skrifter
Et av siktemålene med utgravingen var å finne omtrent når Soløy ble bosatt. Stedsnavnforskning kan gi en viss peikepinn om gårdens alder. I Trondenes-jordebøkene fra ca. 1370-årene nevnes gården a Soolhæimum, som sies å ligge under Ibestad kirke. Det er liten tvil om at dette er en eldre navneform av Soløy. Trondeneskirka var det viktigste kristne senteret nord for Trondheim, og inntektene fra denne kirkens jordegods var en viktig del av det økonomiske grunnlaget for domkapitlet. For å holde regnskap med disse inntektene, ble det ført lister over eiendommene og hvor mye som skulle innbetales i årlig avgift fra leilendingen.
Navnet Soløy
På samisk heter Soløy Suollemak. Språkforskere mener at denne navneformen må ha oppstått fra den gammelnorske Sólheimar, noe som altså bekrefter at det opprinnelige navnet på gården var en flertallsform av Solheim. På språklig bakgrunn må Sólheimar-navnet ha vært etablert før svartedauden i 1349.
Endringen fra -heim til -øy er ikke lett å forklare. Det er ingen ting i naturen på Soløy som kan forklare øy-endelsen. Det er mulig at endelsen har oppstått i betydninga øde, altså at gården har ligget forlatt i et tidsrom. Et annet eksempel på dette er Øygarden ved Lødingen i Nordland, som rett frem betyr ødegården. I løpet av en slik ødeperiode kan Sol-heim ha blitt forandret til Sol-øy, altså Solødet.
Neste gang gården nevnes i skriftlige kilder er i 1567, og den kalles da Soløenn. Navneendringen må derfor ha skjedd mellom ca. 1370 og 1567. Senere kilder bruker forskjellige varianter av navnet (Sollø i 1610 og 1614, Soløe i 1661, Soeløe i 1723).
Tusenårssted
Soløyprosjektet er Lavangen kommunes tusenårssted.
Kilder
De ovennevnte internettsider på UiT.no er brukt som kilder.
Doirasdemningen
Doiras-demningen er en demning med vannkraftverk i elva Rio Navia i provinsen Asturias i det nordvestre Spania. Elva renner nordover og ut i Biskayabukta. Vannkraftverket har en total installert produksjonseffekt på 106 MW. Anleggsarbeidene startet i 1930, og vannkraftverket ble igangsatt for kraftproduksjon i 1958.
Demningen er 89-90 meter høy og 165 meter lang. Reservoaret har et areal på 3,47 km² (347 hektar), og vannmasser med volum inntil 119 m³.
Demningene på Navia-elva, regnet nedenfra og oppover vassdraget, er:
Danielle Stewart
Stewart vant en olympisk bronsemedalje i softball under sommer-OL 2008 i Beijing. Hun var med på det australske laget som kom på tredjeplass i softballturneringen bak Japan og USA.
Shishapangma
Shishapangma ligger sørvest i Tibet, noen få kilometer fra grensen til Nepal. Fjellet ble besteget første gang den 2. mai 1964 av en kinesisk ekspedisjon, ledet av Xǔ Jìng. De andre som var del av teamet het Chén Sān, Chéng Tiānliàng, Dorjê, Migmar Zhaxi, Soinam Dorjê, Wang Fuzhou, Wū Zōngyuè, Yún Dēng, og Zhāng Jùnyán.
Nordmenn på toppen
2007: Jarle Trå besteg toppen 10. mai 2006. Han har foreløpig den eneste noterte norske bestigning.
Flere nordmenn har besteget vesttoppen (8008 moh.). Først var Eirik Tryti og Olav Storli Ulvund i 1990.
Skogkraft kraftverk
Skogkraft kraftverk er et vannkraftverk ved Skjoldafjorden i Vindafjord kommune i Rogaland.
Det er et elvekraftverk som utnytter et fall på ca 10 meter.
Installert effekt er 110 kW fra en francisturbin. Årsproduksjon er 0,75 GWh.
Onger er rare
Onger er rare er et musikkalbum med Maj-Britt Andersen, utgitt i 2006. Albumet lå tre uker på VG-lista og endte med 25.-plass som beste plassering. Musikerne på platen var: Stian Carstensen, Paolo Vinaccia, Per Sæmund Bjørkum og Ivar Anton Waagaard og Steinerskolens barnekor, med Maj Britt og Geir Holmsen sin datter Daniela.
Willi Egger
Wilhelm «Willi» Egger (født 7. oktober 1932 i Murau, død 29. april 2008 samme sted) var en østerriksk kombinertløper og skihopper.
Han ble nummer 16. i kombinert i OL i Cortina d'Ampezzo i 1956. Etter sesongen gikk han over til spesialhopping.
Han deltok i den tysk-østerrikske hoppuka fra 1956 til 1967, og ble nummer 2 sammenlagt i 1961/62. Han ble også nummer 4 i 1959/60 og nummer 8 i 1962/63. Han vant 3 enkeltrenn i Hoppuka.
Candidatus philologiæ
Candidatus philologiæ (menn) eller candidata philologiæ (kvinner) (forkortet cand.philol.) er en høyere universitetsgrad i historisk-filosofiske fag (humaniora), som oppnås på grunnlag av en hovedfagseksamen. Cand.philol. bygger på cand.mag.-graden eller tilsvarende og kunne oppnås ved universiteter og offentlig godkjente høyskoler i Norge inntil vårsemesteret 2007. I skolevesenet kvalifiserte graden med praktisk pedagogisk påbygning til stilling som lektor.
Mörtsjön (Huddinge)
Mörtsjön er en innsjø i Huddinge kommune i landskapet Södermanland, Sverige. Innsjøen inngår i Orlångens naturreservat, og er en del av Tyresån-vassdraget. Ved innsjøen ligger torpet Charlottendal, hvor Prins Eugen malte bildet «Våren».
Mörtsjörn er relativt næringsrik til skogssjø å være, og fisker som karuss og sørv trives her. I innsjøen er det også karpe som er satt ut.
Jordens atmosfære
Jordens atomsfære er sammensatt av gasser, vanligvis omtalt som luft, som omgir planeten og holdes på plass av jordens tyngdekraft. Atmosfæren beskytter livet på jorden ved å absorbere ultrafiolett solstråling, varme overflaten gjennom varmelagring, kjent som drivhuseffekt, og å redusere temperaturforskjellen mellom dag og natt (døgntemperaturvariasjon).
De tre store bestanddelene av luften, og dermed i jordens atmosfære, er nitrogen, oksygen og argon. Etter volum inneholder tørr luft rundt 78 % nitrogen, 21 % oksygen, 1 % argon, 0,04 % karbondioksid og små mengder av andre gasser. Luft inneholder også en varierende mengde vanndamp. Luftinnhold og lufttrykk varierer i forskjellige lag, og luft som er egnet for fotosyntesen hos planter og respirasjon hos terrestriske dyr finnes bare i jordens troposfære og i kunstig atmosfære.
Atmosfæren har en samlet masse på om lag 5,15 kg, der tre fjerdedeler av luftmassene befinner seg mellom bakken og cirka 11 km opp. Atmosfæren blir tynnere og tynnere med økende høyde over havet, men det er ingen klar grense mellom atmosfæren og verdensrommet. Flere lag blir definert i atmosfæren basert på deres egenskaper som temperatur og sammensetning. Studiet av jordens atmosfære og dens prosesser kalles atmosfærevitenskap.
Sammensetning
Etter volum inneholder tørr luft 78,09 % nitrogen, 20,95 % oksygen, 0,93 % argon, 0,04 % Karbondioksid og små mengder av andre gasser, se tabell lenger ned.
Vanndamp står for omtrent 0,25 % av atmosfærens sammensetning sett i forhold til massen. Konsentrasjonen av vanndamp (som er en viktig drivhusgass) varierer betydelig, fra rundt 10 ppm av volumet i de kaldeste delene av atmosfæren til så mye som 5 % av volumet i varme fuktige luftmasser. Konsentrasjoner av andre atmosfæriske gasser er vanligvis referert til i relasjon til tørr luft (altså uten vanndamp). De resterende gasser er ofte referert til som sporgasser, blant disse er drivhusgasser, først og fremst karbondioksid, metan, lystgass og ozon. Filtrert luft inneholder spormengder av mange andre kjemiske forbindelser. Mange stoffer med naturlig opprinnelse kan være til stede i små mengder, men varierer lokalt og sesongmessing. Dette gjelder aerosoler, støv sammensatt av mineralske og organiske stoffer, pollen og sporer, sjøsprøyt og vulkansk aske. Ulike industrielle miljøgifter kan også være til stede som gasser eller partikler, som for eksempel klor (fritt eller i andre forbindelser), fluorforbindelser og kvikksølvdamp. Svovelforbindelser som for eksempel hydrogensulfid og svoveldioksid (SO2) kan være avledet fra naturlige kilder eller fra industriell forurensing.
Tre fjerdedeler av luftmassene befinner seg mellom bakken og cirka 11 km opp. Atmosfæren blir tynnere og tynnere med økende høyde over havet, men det er ingen klar grense mellom atmosfæren og verdensrommet. Kármánlinjen på en høyde av 100 km, eller 1,57 % av jordas radius, er ofte omtalt som grensen mellom atmosfæren og verdensrommet. Atmosfæriske effekter blir synlige når et romfartøy synker ned i en høyde av rundt 120 km ved retur tilbake til jorden. Flere lag kan identifiseres i atmosfæren basert på egenskaper som temperatur og sammensetning.
Hovedlagene
Generelt synker lufttrykket og tetthet med høyden oppover i atmosfæren. Men temperaturen har en mer komplisert profil enn bare høyde over havet alene, og kan være relativt konstant eller til og med øke med høyden i noen regioner. Fordi det generelle temperatur- og høydeprofilmønsteret er konstant og målbart ved hjelp av måleballonger, er temperaturkarakteristikker en nyttig målemetode for å skille lagene i atmosfæren. På denne måten kan jordens atmosfære deles (kalt atmosfæriske stratifisering) i fem hoveddeler. Unntatt eksosfæren, har atmosfæren fire hovedlag, nemlig troposfæren, stratosfæren, mesosfæren og termosfæren. Fra høyest til lavest er inndelingen av disse lagene:
Eksosfæren
Eksosfæren er det ytterste laget av jordens atmosfære, det vil si det danner selve grensen for atmosfæren. Den strekker seg fra exobasen, som ligger på toppen av termosfæren i en høyde av cirka 700 km over bakken, til cirka 10 000 km, der den gradvis går inn i området der solvinden virker. Solvinden er for øvrig solens partikkelstråling ut i verdensrommet.
Dette laget er i hovedsak sammensatt av gasser med svært lave tettheter, som hydrogen, helium og flere tyngre molekyler, blant annet nitrogen, oksygen og karbondioksid, men i større konsentrasjon jo nærmere eksobasen. Atomene og molekylene er så langt fra hverandre at de kan bevege seg hundrevis av kilometer uten å kollidere med hverandre. Dermed oppfører ikke eksosfæren seg som en gass og partikler unnslipper stadig ut i verdensrommet. Disse frie partiklene følger ballistiske baner og kan migrere inn og ut av magnetosfæren eller solvinden.
Eksosfæren ligger for langt unna jorden til å være med i noen meteorologiske fenomener. Men aurora borealis (nordlys) og aurora australis (sørlys) oppstår i nedre del av eksosfæren, der dette fenomenet går et stykke inn i termosfæren. De fleste satellitter befinner seg i baner i eksosfæren.
Termosfæren
Termosfæren er det nest høyeste laget av jordens atmosfære. Den strekker seg fra mesopausen (som skiller den fra mesosfæren) på en høyde av cirka 80 km opp til termopausen ved en høyde av 500 - 1000 km. Høyden til termopausen varierer på grunn av endringer i solaktiviteten. Fordi termopausen ligger i nedre grense av eksosfæren, er den også referert til som eksobasen. Den nedre delen av termosfæren, fra 80 - 550 km over jordens overflate, inneholder ionosfæren.
Temperaturen i termosfæren øker gradvis med høyden. I motsetning til stratosfæren under, hvor en temperaturinversjon finner sted på grunn av at ozon absorberer stråling, skjer inversjon i termosfæren på grunn av den svært lave tettheten av dens molekyler. Temperaturen i dette laget kan stige så høyt som til 1500 °C, selv om gassmolekylene er så langt fra hverandre at dens temperatur i vanlig forstand ikke er særlig meningsfull. Luften er så tynn at et enkelt molekyl, for eksempel oksygen, beveger seg gjennomsnittlig 1 km for hver kollisjon med andre molekyler. Selv om termosfæren har en høy andel av molekyler med høy energi, ville det ikke føles varmt selv om et menneske skulle komme i direkte kontakt med den, fordi tettheten er for lav til å avgi noe energi av betydning til eller fra huden.
Dette laget er helt skyfritt og fritt for vanndamp. Imidlertid vil fenomener som ikke er av hydrometeorologi natur finne sted, som nordlys og sørlys som av og til forekommer helt ned i termosfæren. Den internasjonale romstasjonen går i en bane i dette laget, mellom 350 og 420 km.
Mesosfæren
Mesosfæren er det tredje høyeste laget av jordens atmosfære, og opptar området ovenfor stratosfæren og under termosfæren. Den strekker seg fra stratopausen i en høyde av cirka 50 km til mesopausen 80 - 85 km over bakken.
Like nedenfor mesopausen er luften så kald at selv den svært knappe vanndamp i denne høyden kan være sublimert over til polare mesosfæeriske skyer. Dette er de høyeste skyene i atmosfæren og kan være synlig for det blotte øyet hvis sollys reflekteres mot dem en time eller to etter solnedgang eller tilsvarende lang tid før soloppgang. De er lettest synlige når solen er rundt 4° - 16° under horisonten. Noen typer lyn i den øvre atmosfæren omtalt som ånder og jetter kan opptre langt over nivået for troposfæriske tordenskyer. Mesosfæren er også det laget der de fleste meteorer brenner opp når de treffer jordens atmosfære. Det er for høyt over jorden til at jetfly og værballonger kan nå opp, og for lavt for romskip. Mesosfæren kan i hovedsak nås ved sonderaketter og rakettdrevne fly.
Stratosfæren
Stratosfæren er det nest laveste laget av jordens atmosfære. Det ligger over troposfæren og er atskilt fra denne av tropopausen. Dette laget strekker seg fra toppen av troposfæren på omtrent 12 km over bakken til stratopausen i en høyde av cirka 50 - 55 km.
Det atmosfæriske trykket i den øverste delen av stratosfæren er omtrent 1/1000 av trykket ved havoverflaten. Stratosfæren inneholder ozonlaget som er den del av jordens atmosfære som inneholder en relativ høy konsentrasjon av denne gassen. Stratosfæren definerer et lag der temperaturen øker med økende høyde over havet. Denne økningen i temperaturen skyldes absorpsjon av ultrafiolett stråling (UV) fra solen som skjer i ozonlaget, noe som begrenser turbulens og blanding. Selv om temperaturen kan være –60 °C ved tropopausen, er temperaturen i toppen av stratosfæren mye høyere, og kan være nær 0 °C.
Den stratosfæriske temperaturprofilen skaper svært stabile atmosfæriske forhold, dermed mangler stratosfæren skytyper som skaper vær, som ellers er utbredt i troposfæren. Følgelig er stratosfæren nesten helt fri for skyer og andre former for vær. Imidlertid kan polare stratosfæriske eller perlemorskyer av og til observeres i nedre del av dette laget av atmosfæren, der luften er kaldest.
Troposfæren
Troposfæren er det nederste laget av jordens atmosfære. Den strekker seg fra jordoverflaten til en gjennomsnittlig høyde av rundt 12 km, selv om troposfærens høyde faktisk varierer fra cirka 9 km ved polene til 17 km ved ekvator, men ytterligere variasjon forekommer på grunn av været. Troposfæren er avgrenset over av tropopausen, en grense som de fleste steder kan registreres ved en temperaturinversjon (det vil si et lag med relativt varm luft over et kaldere), og i andre deler av en sone som er isotermisk med høyden.
Selv om variasjoner forekommer avtar vanligvis temperaturen med økende høyde over havet i troposfæren fordi den for det meste blir oppvarmet ved energioverføring fra jordens overflate. Dermed er den laveste delen av troposfæren (ved jordoverflaten) vanligvis varmest. Dette gir vertikal blanding av luftmassene (derfor opphavet til navnet fra det greske ordet τρόπος, tropos, som betyr «vending»). Troposfæren inneholder omtrent 80 % av massen til jordens atmosfære. Troposfæren har større tetthet enn alle de overliggende atmosfæriske lagene fordi vekten av de overliggende lagene gir sterk komprimering. Femti prosent av den totale massen til atmosfæren ligger i de lavere delene under 5,6 km av troposfæren.
Nesten all atmosfærisk vanndamp eller fuktighet finnes i troposfæren, dermed er det i dette laget at det meste av jordens vær foregår. Den rommer nesten alle typer av skyer som er forbundet med vær, som skapes av vindsirkulasjon. Svært høye cumulonimbus skyer kan imidlertid trenge gjennom tropopausen ved oppbygging av tordenvær nedenfra, og stige inn i den nedre del av stratosfæren. Det meste av konvensjonell lufttrafikk finner sted i troposfæren, og det er den eneste laget som kan nås med propelldrevne fly.
Andre lag
I tillegg til de fem hovedlagene som i stor grad er bestemt av temperatur, finnes det flere sekundære sjikt som kan være preget av andre egenskaper:
Den gjennomsnittlige temperaturen i atmosfæren på jordens overflate er i noen kilder oppgitt til 14 °C, i andre 15 °C.
Trykk og tykkelse
Gjennomsnittlig atmosfærisk trykk ved havoverflaten er definert som en standardatmosfære på 101325 Pa. Dette er noen ganger referert til som én enhet av standard atmosfære (atm). Atmosfærens totale masse er 5,1480×1015 tonn. Dette er omtrent 2,5 % mindre enn det som ville være avledet fra den gjennomsnittlige havoverflatens trykk og jordens overflate på 510 072 000 km2, denne «manglende» delen er luftmasser som blir fortrengt av jordens fjellterreng. Atmosfærisk trykk er forøvrig den totale vekten av luften per arealenhet på det punktet der trykket blir målt. Dermed vil lufttrykket varierer med beliggenhet og vær.