cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Gaston Marie Jacquier
Biskop
Den 4. desember 1960 ble Jacquier utnevnt til titularbiskop av Sufasar og hjelpebiskop i Alger av pave Johannes XXIII. Hans bispevielse fant sted 6. mars 1961, med erkebiskop Duval som hovedkonsekrator. Medkonsekrerende biskoper var Emile-Joseph Socquet M.Afr. som var emeritert erkebiskop av Ouagadougou i Øvre Volta, og biskop Paul Pierre Pinier av Constantine. Ordinasjonseremonien fant sted i St Philippe-katedralen (som senere ble moské) i Alger, og ble overført på Télévision Algérienne.
Som hjelpebiskop ble han godt kjent i Alger, der han engasjerte seg i humanitært arbeide. Fra 1962 til 1965 deltok biskop Jacquier på alle fire sesjoner av Annet vatikankonsil. Dessuten var han medkonsekrator av to biskoper: André Charles Collini - koadjutorbiskop av Ajaccio - i 1962, og Jean Baptiste Joseph Scotto av Constantine, i 1970.
Drap
Torsdag 8. juli 1976 ble biskop Jacquier, da 72 år gammel, myrdet i Alger da en ung mann angrep ham med en kniv på gaten. Angrepet fant sted ved 12-tiden om dagen mens biskopen spaserte ned den travle Rue Khelifa Boukhalfa sentralt i Alger, nær erkebispedømmets kontorer og St Charles-kirken (senere El Rahma-moskéen). Vitner sa at mannen stakk ham flere ganger og flyktet inn i en ventende bil nær ved. Han ble farligst truffet i femoralarterien i låret. Jacquier ble tatt til sykehuset og døde en halv time etter. To dager etter arresterte politiet den 26 år gamle Abdessalam Abdelkader. Politiet sa at Abdelkader hadde benyttet en kjøkkenkniv under angrepet, og at han flere ganger hadde vært til behandling på psykiatriske sykehus.
Selv om Abdelkader hadde en psykiatrisk sykehistorie mente mange at angrepets motiv mått ha hatt en religiøs komponent. Biskop Jacquier var kledd i geistlig klesdrakt, blant annet med det pektoralkors som er vanlig for katolske biskoper. Andre mente også at å treffe lårbensarterien, den store arterien som løper langs innsiden av låret var et unaturlig sted for en mentalt ustabil å treffe tilfeldig. Dessuten flyktet han raskt inn i en bil som ventet like i nærheten. Etter biskop Jacquiers mord bestemte erkebiskop Duval at prestene i erkebispedømmet ikke skulle gå kledt i geistlig drakt eller bære godt synlige kors. I årene som fulgte sluttet erkebispedømmets kirker å ringe med kirkeklokkene for slik ikke å utløse islamistisk ekstremistisk vold.
Episkopalgenealogi
Hans episkopalgenealogi er:
Hurtigløp på skøyter under Vinter-OL 1932 – 5000 meter herrer
5 000 meter hurtigløp på skøyter var en øvelse i Vinter-OL 1924 som ble avholdt torsdag 4. februar 1932.
Atten skøyteløpere fra seks nasjoner deltok i øvelsen.
Rekorder
Dette var gjeldende rekorder verdens og olympisk rekorder (i sekunder) før Vinter-OL i 1932.
(*) Rekorden ble satt på høyfjellsbane (over 1 000 meter over havet) på naturis.
Clifford Gray
Clifford Barton «Cliff» Gray (født 29. januar 1892 i Chicago, død 9. november 1969 i Spring Valley i San Diego County) var en amerikansk bobsleighkjører som deltok i De olympiske leker under Vinter-OL 1928 i St. Moritz, der han ble olympisk mester i bobsleigh.
Han var med på det amerikanske laget som vant femmerbob foran et annet amerikansk lag. Det var 23 lag, med fem mann på hvert lag, fra fjorten nasjoner som deltok i konkurransen som ble avviklet 18. februar 1928. De andre på laget var William Fiske, Geoffrey Mason og Richard Parke. Han var også med på USAs lag i firerbob som vant gull under Vinter-OL 1932 i Lake Placid.
Oxford Dictionary of National Biography opplyser at han er samme person som den britiske skuespilleren, komponisten og forfatteren Clifford Grey, mens andre kilder mener å ha tilstrekkelig informasjon til å tilbakevise dette.
Berg arbeidskirke (Larvik)
Berg arbeidskirke er en arbeidskirke til Berg menighet i Larvik kommune, Vestfold fylke.
Berg trekirke hadde stort behov for oppussing på 1970-tallet, men ikke alt ble gjennomført. I stedet ble det arbeidet for å bygge en ny arbeidskirke. Etter forsinkelser i forbindelse med kommunesammenslåingen mellom Larvik og Brunlanes kom det fortgang i planene rundt årtusenskiftet, og arbeidskirken ble oppført på Søndersrød i utkanten av Helgeroa, med innvielse 27. januar 2007.
Arbeidskirken er hovedsakelig forblendet med tegl utvendig, mens støpulen er en trekonstruksjon. Selve kirkerommet er kvadratisk og har en takkonstruksjon av limtre. Rommet er møblert med løse stoler.
Arbeidskirken har i stor grad overtatt som gudstjenestekirke etter trekirken. Det er ikke kirkegård ved arbeidskirken. Begravelser skjer fortsatt ved trekirken.
Audun Haga er sokneprest i Berg menighet, og har vært prest i Berg siden år 2000.
22. januar 2017 feiret kirken 10 år med fullt hus i sin jubileumsgudstjeneste, der biskop i Tunsberg Per Arne Dahl, var gjestetaler.
Ulsrud videregående skole
Ulsrud videregående skole er en videregående skole på Bøler i Oslo.
Imsa
Imsa er ei elv i Imsdalen i Stor-Elvdal kommune i Innlandet. Den er varig vernet mot kraftutbygging. Elva er 42,7 km lang, og har et nedbørfelt på 502,5 km². Middelvannføringen ved munningen er 10,9 m³/s.
Ulsrud videregående skole
Skolen ble opprettet i 1964 som Bøler realskole med tilbud også som framhaldsskole. Skolen hadde opprinnelig 14 realskoleklasser, med elever fra mange steder i byen. På det meste hadde skolen 1100 elever. I 1973 fikk skolen to gymnasklasser, og i løpet av skoleåret 1976/77 fikk skolen sitt nåværende navn. Ulsrud videregående fikk senere klasser i handel- og kontorfag.
Imsa
Elva begynner ved Botnemyrene på 890 moh, øst for fjellet Imsdalsvola i Ringebu kommune. Den kalles her Østre Botnebekken og renner mot sør og møter Vestre Botnebekken som kommer fra vestsida av Imsdalsvola. Ved Rundhalla renner Botnebekken ned i en dyp og trang dal, løper sammen med flere andre bekker og danner Rundhallåa, som renner mot sørøst. Rundhallåas dal er dyp, men blir bredere og flatere ned mot Nordre Imssjøen. Fra vest kommer sideelva Åsta, som løper sammen med Rundhallåa rundt 1 km før munningen i Nordre Imssjøen (619 moh). Fra Nordre Imssjøen går den korte elva Stuva til Søre Imssjøen (616 moh), hvor også sideelvene Orma og Samdøla munner ut.
Ulsrud videregående skole
Skolen tilbyr nå tre utdanningsprogram: studiespesialisering, helse- og oppvekstfag og idrettsfag. På Ulsrud videregående skole er det mulig å ta andre året i Cambridge i England. Undervisningen er på engelsk selv om elevene følger norske læreplaner. Skolen har også hatt samme tilbudet tidligere, da med andre skoleår ved The Bournemouth and Poole College of Further Education i Bournemouth.
Imsa
Hovedelva Imsa har utløp fra Søre Imssjøen sør for Imsoskampen, og renner først et kort stykke mot øst før den vender mot sørøst ned gjennom Imsdalen. Den øvre delen av dalen er slakk, men lenger nede blir den brattere og elva skjærer seg ned i løsmassene som dalen her består av. Hele Imsdalen er skogkledt og det går skogsbilveier langs elva og dalsidene. Fra sør kommer sideelvene Eldåa og Langgårds-Eldåa, og fra nord Leiråa og Røkkåa.
Ulsrud videregående skole
Ulsrud videregående skole var nasjonal demonstrasjonsskole for skoleårene 2006-2008.
Imsa
Elva munner ut i Glåma ved Imsroa, hvor den har dannet en stor vifte av løsmasser som har presset Glåmas løp helt over til østsiden av dalen. Imsa har ofte vært utsatt for skadeflommer, og på grunn av dette er elva nå på de nederste 2 km ført i en rett kanal gjennom det tidligere elvedeltaet. Kanalen ble påbegynt i 1934 som nødsarbeid.
Sigurd Segelcke Meidell
Sigurd Segelcke Meidell (født 20. februar 1878 i Bergen, død 26. juli 1968) var en norsk forfatter, pressemann og jurist. Som forfatter skrev han under pseudonymet Arne Vaagen.
Meidell var utdannet jurist, men arbeidet mesteparten av sitt yrkesaktive liv i norsk presse. Tjueni år gammel ble han redaktør for Bergen Aftenblads Kristiania-kontor. senere også for Trondhjems Adresseavis' Kristiania-kontor. Fra 1908 var han redaktør for idrettsbladet Sport. I 1913 opprettet han Avisernes Kristiania-kontor, hvor han senere ble administrerende direktør. Han innehadde en lang rekke styreverv.
Imsa
Vassdraget ble i 2005 vernet mot kraftutbygging gjennom Supplering av Verneplan for vassdrag.
Ulsrud videregående skole
Fagtilbud
Skolen tilbyr i dag tre utdanningsprogram (tidligere kalt studieretninger), Studiespesialisering (ST), Helse- og oppvekstfag (HO) og Idrettsfag (ID). Helsefag og idrettsfag ble innført i sammenheng med Reform 94, mens Studiespesialisering før Kunnskapsløftet eksisterte under navnet Allmenne, økonomiske og administrative fag. Skolen har tradisjonelt stått sterkt innenfor økonomiske fag og tilbyr i dag en egen gründerlinje, i tillegg til at de økonomiske programfagene utgjør en viktig del av studiespesialiseringen.
Sigurd Segelcke Meidell
Sekstitre år gammel debuterte Meidell som forfatter med romanen Lasse Aga. Han oppnådde i samtiden stor suksess med sine historiske romaner. I 1956 ble han utnevnt til ridder 1. klasse av St. Olavs Orden. Han ble dessuten hedret med Dannebrogordenen, utnevnt til kommandør av Finlands hvite roses orden og tildelt Kongens fortjenstmedalje i gull.
Sigurd Segelcke Meidell var bror til NS-statsråden Birger Meidell.
Ulsrud videregående skole
Fagtilbud
Innenfor Studiespesialisering tilbys programområdene Realfag og Samfunnsfag og Økonomi, i tillegg tilbys en egen gründerlinje med 30 elevplasser.
Innenfor HS tilbys områdene
Innenfor Idrettsfag tilbys det forskjellige spesialidretter elever kan fordype seg i, blant annet golf, ishockey, fotball, håndball, ishockey, langrenn og innebandy. Elever kan i stedet velge breddeidrett. Skolen har også benyttet Bølerhallen flittig siden denne ble åpnet. Skolen er den mest søkte til Helse- og sosialfag i Oslo med 104 primærsøkere til høsten 2008 og den andre mest søkte til Studiespesialisering i skolesone syd/øst etter Lambertseter videregående skole med over 100 primærsøkere. Skolen hadde 32 primærsøkere til studieretningen Idrettsfag, mot 34 i 2007.
For ST er snittet for inntakselevene til skolen karakteren 4, mens den ligger på 3,5 for HS og Idrettsfag. Den nedre poenggrensen for inntak til studiespesialisering var 27,10 poeng i 2011, mens den var 34 for idrettsfag og 25 for helse- og sosialfag.
Beliggenhet og bygning
Ulsrud videregående skole ligger på Bøler i Bydel Østensjø sørøst i Oslo og med kort avstand til Ulsrud og Bøler T-banestasjon. Skolen er nabo til Bøler skole og Østmarka mot øst og har kort avstand til Haraløkka Idrettsanlegg. Besøksadresse er Tor Jonssons veg 5, som passeres av General Ruges vei på vestre side. Skolebygningen er klart synlig fra Bøler T-banestasjon og Bølerbakken.
Skolen er delt opp i fire bygg, hver på tre etasjer. Tre av dem er undervisningsbygg og betegnes Bygg A, Bygg B og Bygg C. Disse tre byggene er vendt mot General Ruges vei og er klart synlig fra områdene vest for skolen. Det fjerde bygget, Bygg D, er plassert ved inngangen og omfatter kantine, aula, gymsaler og garderober. Innkjørsel skjer via Olav Nygards veg, som passerer A-bygget før den munner ut i General Ruges vei. Rett nedenfor C-bygget vokser det et lønnetre som ble plantet i 1997 av en lærer som pensjonerte seg samme år. Bak dette befinner det seg en blåfarget trebygning kalt Paviljongen. Den ble opprinnelig satt opp som et provisorisk skolebygg i år 2000 da vinduene på skolen skulle skiftes ut og senere også under renovasjonen av fasade og ventilasjonsanlegget på skolen. Bygget har fortsatt sin rolle som alternativt klassebygg og brukes i tillegg som møterom for skolens elevråd.
Bakgrunn
Utbyggingen i områdene Bøler, Oppsal, Bogerud og Skullerud begynte på midten av 1950-tallet og fortsatte utover i 1960-årene. Et stort antall av de som flyttet inn i de nye drabantbyene var barn, noe som skapte et stort og økende behov for barneskoler. Alt i 1957 ble Bøler skole åpnet, deretter fulgte Nøklevann skole i 1963 og så Rustad skole i 1967. Alle disse var syvårige barneskoler.
Det hadde fra før andre verdenskrig vært mulig for elever å ta realskole eller framhaldsskole etter den obligatoriske folkeskolen, som fungerte som et supplement og (kun i realskolens tilfelle) ga grunnlag for opptak til gymnaset. Fra og med 1959 begynte man i Oslo å bygge kombinerte real- og framhaldsskoler, inkludert Sandaker skole i 1959 (nå Nordpolen skole), Manglerud skole i 1960 (nå Manglerud videregående skole), Linderud skole og Karlsrud skole (som senere skiftet navn til Lambertseter). Mot slutten av 60-tallet ble alle disse gradvis omgjort til rene ungdoms- eller videregående skoler.
Første skoleår
19. august 1964 ble Ulsrud videregående åpnet av skolestyrets leder Bernt H. Lund og daværende skolesjef Eivind Jørgensen som kombinert real- og framhaldsskole under navnet Bøler ungdomsskole. Første rektor ble Kristian Gustav Dørum, som tidligere hadde ledet Oppegård Linjedelte ungdomsskole i Kolbotn. Utover 60-tallet gikk skolen gradvis over fra kombinert skole til en mer enhetlig skole og fra og med 1968 var skolen å regne som ren ungdomsskole.
Ved åpningen hadde skolen 580 elever, 26 klasser og et lærepersonale på 36. Utover det første skoleåret sank tallet til 577; av disse var det 14 realskoleklasser med 373 elever (64,7 % av elevflokken) og 9 framhaldsskoleklasser med 204 elever (35,3 % av elevflokken). Av de 14 realskoleklassene var 10 av dem førsteårsklasser fra folkeskolen, mens de resterende fire ble overført fra andre og tredje året på Teisen og Elisenberg skoler.
Det var likevel Bøler, Oppsal og Nøklevann barneskoler som brorparten av elevene sognet fra. Senere kom også elever fra Rustad skole med.
Ved skoleårets slutt hadde tallet sunket til 543 elever fordelt på 21 klasser.
60-årene
Høsten 1965 ble skolebiblioteket overlevert fra Deichmanske bibliotek og i 1966 ble skolefanen ferdigstilt. Skoleåret 1965/1966 ble markert av at skolen ikke var godt nok utstyrt på alle områder. Ettersom alle klasserommene manglet blending måtte kantina benyttes som filmsal, og underbemanning i administrasjonen gjorde at kontorpersonalet måtte påta seg mange ekstra oppgaver. Med bare ett skolekjøkken måtte man også improvisere når det kom til heimkunnskapstimer. Skolen hadde heller ingen rådgiver, en oppgave rektor og lærere derfor delvis måtte håndtere. Samtidig økte antallet elever fra rundt 540 til nesten 800 fordelt på 32 klasser. Sammensetningen endret seg også noe, blant annet kom det flere fra Trasop skole, og fordelingen mellom realskole og framhaldsskole på førstetrinnet forskjøv seg til henholdsvis 71 % og 29 % (mot 64,7 % og 35,3 % forrige skoleår). Som følge av økningen i elevflokken ble antall lærere utvidet fra 33 til 46.
I 1968 gikk en gruppe ungdom til aksjon mot flere institusjoner og ni skoler i Oslo, deriblant Bøler ungdomsskole, hvor det ble heist FNL-flagg under mottoet Skap en ... to, tre mange Manglerud. Aksjonen mot skolene var en støtteerklæring til elevene ved Manglerud som hadde gjort det samme ved sin skole tre uker tidligere.
Ønske om navneendring
Skolens navn ble et aktuelt tema kort tid etter åpningen av skolen. Allerede i juli 1965 uttrykte rektor Dørum ønske om at navnet burde endres. Ikke bare delte skolen navn med sin nærmeste nabo Bøler barneskole, men de to skolene hadde i tillegg samme besøksadresse (dette ble senere endret), som resulterte i flere misforståelser og problemer for administrasjonen, eksempelvis at regninger og viktig post ble sendt til feil skole. At de to skolene ikke fungerte som én enhetlig skole og likevel lå så nær hverandre, forsterket ønsket om navneendring.
Skolerådmann Ivar Knutsson var enig i dette og anbefalte i august samme år at det er meget som taler for en navneforandring når det gjelder Bøler-skolen. Siden Bøler ungdomsskole både var yngre og utdanningsmessig høyere enn Bøler barneskole, gikk Dørums ønske om navneendring godt sammen med prinsippet om at det i tilfellet to nærliggende skoler med samme stedsnavn var den yngste eller høyere skolen som skulle skifte navn. Forutsetningen var da at skolene ikke hadde svært nær tilknytning. Samtidig understreket rådmannen at forslag til nytt navn måtte få støtte blant lokalbefolkningen og at det skulle brukes lokale stedsnavn.
Saken ble deretter drøftet i lærerrådet og foreldreforeningen på skolen, som kom fram til hvert sitt forslag.
Lærerrådet vedtok enstemmig å fremme Ulsrud ungdomsskole som nytt navn på skolen. Forslaget ble begrunnet med at skoleeiendommen lå (og ennå ligger) rett ved Olav Nygards veg (både hovedinnkjørselen, vaktmesterboligen og parkeringsplassen til skolen er plassert ved denne veien). På denne tiden var veien kun en smal gangvei, og krysset General Ruges vei før den munnet ut ved Ulsrud T-banestasjon. Lærerrådet mente derfor at korteste adkomst til veien, og dermed til skolen, var via denne T-banestasjonen. Det ble også funnet at eiendommen ligger på et område som tidligere ble regnet til Ulsrud (Tveterskogen), noe man mente talte for at Ulsrud-navnet passet best og ville få god oppslutning blant lokalbefolkningen.
Foreldreforeningen på sin side gikk inn for forslagene Haraløkka og Beverlia. Beverlia var navnet på en husmannsplass tilhørende Ulsrud gård, mens Haraløkka er navnet på idrettsanlegget som ligger like ved skolen.
Men det kom også inn andre forslag, der det viktigste var Myrvoll ungdomsskole, etter navnet på en husmannsplass som lå rett utenfor skoleeiendommen. Foreningen Oppsal Vel var uenig i forslaget, blant annet fordi en mente dette kunne forveksles med stedsnavnet Myrvoll i Oppegård kommune. Foreningen fremmet derfor selv flere forslag:
Skolerådmannen valgte å gi sin støtte til forslaget Myrvoll, og mente at faren for forveksling med Myrvoll i Oppegård var meget liten. Forslaget ble derfor vedtatt, men grunnet uenighet og misnøye med forslaget fra både rektor, elever og elevråd ble hele avgjørelsen utsatt. Først et tiår senere ble problemstillingen tatt opp igjen.
1970-tallet
I 1972 kom det fram at organiserte grupper hadde begynt med narkotikasalg på flere ungdomsskoler, deriblant Bøler. Dette ble karakterisert som en skandale og skapte sterke reaksjoner blant ledelsen på ved skolen, som ikke hadde vært klar over problemet. Det ble senere satt opp en narkotikagruppe og lansert en antirøykekampanje av elevrådet for å få elever til å slutte å røyke eller eventuelt la være å begynne.
Fra ungdomsskole til videregående
På begynnelsen av 1970-tallet var behovet for ungdomsskoler ennå stort. Mellom 1965 og 1973 svingte antallet klasser mellom 35 og 37 (nesten 10 klasser mer enn skolen var bygd for) og tallet på lærere passerte 60. På det meste hadde skolen 1100 elever. Men den første store bølgen med innflyttende barnefamilier hadde avtatt og boligutbyggingen i distriktet var i det store og hele over. Åpningen av Skøyenåsen ungdomsskole i 1968 bidrog også til å lette etterspørselen noe.
Ettersom de store barnekullene vokste ut av barneskole- og ungdomsskolealderen og ble etterfulgt av betraktelig mindre kull, sank behovet for både barne- og ungdomsskoler i området betydelig, og elevtallet gikk kraftig ned. Skoleåret 1973/74 hadde skolen 22 klasser, og man forventet at det innen 1975 bare ville være 16 (10 mindre enn skolen var bygd for) klasser igjen. I så fall ville oppimot 20 lærere stå i fare for å bli overflødige. Også Bøler barneskole opplevde en kraftig nedgang. Et annet problem var at behovet for videregående skoler i distriktet økte sterkt som en følge av de aldrende barnekullene. Likevel fantes det ingen videregående skoler i området Skullerud – Bøler – Oppsal – Trasop. I 1972 fikk nesten halvparten av avgangselevene ved Bøler ungdomsskole ikke plass ved den videregående skolen de søkte seg til.
Nedgangen i elevtallet gjorde at skolen ville få plass til å ta imot elever fra både Skøyenåsen og Skullerud ungdomsskoler. På bakgrunn av dette skrev skolens Samarbeidsutvalg – bestående av Foreldrerådet, Rådet for andre tilsatte, Lærerrådet og Elevrådet ved skolen – i 1972 en henvendelse til skolesjefen i Oslo hvor de bad om at det ble gjort en vurdering for hvorvidt skolen kunne omgjøres til å huse kurs under den videregående skolen med sikte på en full omgjøring til videregående skole (eller gymnas som selve instansen da ble kalt). I henvendelsen stod det blant annet:
Skolesjefen var positiv til forslaget og fant at det ikke var nødvendig med store endringer i skolens bygningsstruktur eller lærerpersonale. Omleggingen ble derfor vedtatt, og man kom frem til at det ville være mulig med en gradvis innfasing av videregående klassekull fra og med skoleåret 1973/1974 samtidig som ungdomsskoleklassene gradvis skulle bli overført til Bøler barneskole, som med sin kapasitet på vel 1200 elever ble omgjort til kombinert barne- og ungdomsskole samme år.
Fram til 1975 ble skolen administrert som en grunnskole med en økende andel videregående elever og bar navnet Bøler ungdomsskole og videregående skole. Det videregående tilbudet på skolen ble deretter bygget opp til å omfatte to gymnasklasser (engelsk- og reallinje), en klasse i estetikk og forming samt fire husflidklasser. Husflid- og estetikklassene var i begynnelsen egne fagskoler som gikk separat fra gymnasklassene, slik at skolen den korte tiden denne ordningen varte var kombinert gymnas, ungdomsskole og fagskole. Husflidklassene ble tatt med grunnet behov for flere plasser som følge av den høye avvisningsprosenten ved Oslo Husflidskole.
Fra og med 1975/76 ble skolen administrert som en videregående skole og sommeren 1976 fikk gymnasklassene sine første avgangselever.
Fra Bøler til Ulsrud
I 1975 kom spørsmålet om skolenavnet opp igjen, og rådene ved skolen foretok en ny drøfting rundt temaet, denne gangen ble det også gjort i elevrådet, som fremmet navnet Østmarka videregående skole som sitt forslag, mens lærerrådet enstemmig fremmet Ulsrud videregående skole med samme begrunnelse som forrige gang. Skoleutvalget behandlet saken i 1975 og gikk inn for lærerrådets forslag. Et tilleggsargument denne gangen var at omgjøringen til videregående skole hadde skjedd i stedet for et planlagt skoleprosjekt som var planlagt å hete Ulsrud gymnas. Skolens beliggenhet midt mellom Ulsrud og Bøler styrket utvalgets oppfatning i at stedsnavnet Ulsrud burde benyttes. På denne tiden var i tillegg Ulsrud borettslag blitt bygd opp og var nå nabo til skolen.
Forslaget Østmarka skole fikk liten støtte grunnet myndighetens retningslinjer som tilsa at stedsnavn skulle brukes. Navnet Østmarka ble derfor funnet å omfatte et så stort område at man ville måtte kalle skolen Østmarka videregående skole, Bøler, som utvalget sterkt frarådet fordi skolen ikke ligger i Østmarka.
Skoleutvalgets syn vant fram og høsten 1976 ble det vedtatt å endre navnet til Ulsrud videregående skole. I 1977 var de siste grunnskoleklassene overført og skolen gikk over til å være en ren videregående skole. De tre separate utdanningsløpene under skolen ble omgjort til tre videregående studieretninger.
1. august 1976 tiltrådte Odd Kollerud som ny rektor etter at Kristian Dørum gikk av med pensjon etter 11 år som rektor ved skolen. Dørum døde den 16. august 1986.
Videre mot 80-tallet
Etter omleggingen ble skolen kombinert videregående (noe som ikke var vanlig på denne tiden) med tre studieretninger: allmenne fag, handels- og kontorfag og husflids og estetiske fag. Innenfor allmenne fag ble det innført fire parallelle studielinjer: naturfag, språk, samfunnsfag og økonomi. Innenfor handels- og kontorfag ble det først satt opp grunnkurs (første året), deretter ble tilbudet videreutviklet med to klasser i andreåret og en klasse for sisteåret. Mens strukturen innenfor studieretning for allmenne fag holdt seg nokså konstant, endret strukturen innenfor de to andre seg ettersom elevtallet varierte i større grad varierte her.
Skolen hadde på denne tiden en egen sjakklubb og et eget sjakklag, som vant NM i skolesjakk i april 1978.
1980-tallet
Høsten 1982 tok Møbelhandlernes landsforbund (ML) via Utdanningsrådet for Møbel- og Innredningsbransjene (URMI) initiativ til å starte opp en ettårig utdanning til møbel- og innredningsbransjen. Bakgrunnen var at behovet for faglærte interiørveiledere hadde økt. Kurset ble startet opp på Fosna videregående skole i Kristiansund og Ulsrud videregående skole i Oslo, med henholdsvis tolv og åtte elever. Kurset var en del av andreåret på videregående innenfor studieretningen Husflids- og estetikkfag og ble senere utvidet til flere skoler.
I 1986 ble en avdeling for autister underlagt skolen.
14. januar 1988 gikk over 5000 lærere i Oslo og Akershus til ulovlig streik som en del av Oslo-aksjonen i protest mot tidligere lønnsoppgjør for den offentlige skolen, statens bruk av tvungen lønnsnemnd ved tidligere streiker og gapet mellom lønnsnivået for lærere i offentlig og privat sektor. Nesten samtlige lærere ved Ulsrud ble tatt ut i streik, noe som gjorde at mange elever måtte danne studiegrupper og lese pensum på egen hånd. Streiken varte til 8. februar.
I 1989 feiret skolen 25-årsjubileum, og i den anledningen ble det arrangert en dugnadsoppussing av skolen med finansiell støtte fra Lions Clubs.
Skoleåret 1989/1990 ble det startet opp et arbeidsmarkedsopplæringskurs ved skolen.
Fra 1990 og inn i et nytt årtusen
Rektor Odd Kollerud fratrådte 31. desember 1993 etter nesten 17 år som rektor og ble etterfulgt av Claus Hagli.
I 1994 kom Reform 94 som lovfestet retten til tre års videregående skole for alle i alderen 16 til 19 år. I sammenheng med denne reformen ble studieretningen Handel- og kontorlinje lagt ned mens Husflid og estetiske fag ble flyttet ut og samlokalisert med tilsvarende tilbud på Manglerud videregående skole. Samme reform innførte også de to nye studieretningene Idrett og Helse- og sosialfag.
Fra og med 1990-tallet endret elevsammensetningen ved skolen seg betydelig ved at en overrepresentasjon av faglig svake elever begynte å vokse fram. Et økende antall av elevflokken kom inn på Ulsrud uten å ha hatt skolen som førstevalg. Høsten 1994 nådde antallet elever som søkte seg til Ulsrud som førstevalg et bunnivå, og overrepresentasjonen vokste ytterligere. Skolen bemerket at flere elever hadde Manglende motivasjon for skolegang og sviktende forståelse for hvor viktig det er å skaffe seg kunnskap og innsikt, gjerne kopla sammen med liten vilje til å slite litt for å lykkes med skolearbeidet. Dette viste seg ikke minst ved at fraværet gikk opp.
Samtidig som andelen faglig svake elever økte, ble også elevmateriellet mer heterogent. Ved inntaket til skoleåret 1999/2000 sprikte blant annet antall inntakspoeng fra 47 poeng til 27 poeng. I år 2000 mottok Ulsrud elever fra vel 35 ulike ungdomsskoler på Oslo øst; fra Søndre Nordstrand og Holmlia i sør til Groruddalen i nord.
Utover 1990-tallet økte også andelen elever med minoritetsbakgrunn, i 1997 lå den i underkant av 40 %, i år 2000 hadde den passert 45 % og i 2005 hadde 65 % av elevene tospråklig bakgrunn. I år 2000 fulgte 35 % av elevene på grunnkurset læreplanen for norsk som andrespråk. Samtidig var det en betydelig overrepresentasjon av minoritetsspråklige elever blant de 60 svakeste inntakspoengsummene.
Senhøstes 1999 begynte problemer med gjengoppgjør å gjøre seg gjeldende på skolen. Noen av skolens elever ble innblandet i oppgjør og konflikter i såkalte innvandrergjenger i Oslo. Skolemiljøet ble preget av gjengbesøk, enkelte voldsepisoder og trusler. Gjennom desember 1999 og januar 2000 brukte skoleledelsen mesteparten av sine ressurser på å utbedre forholdene.
Som en følge av de nye problemene begynte skolen med økt satsing på IKT, både til bruk i lærerarbeidet og i undervisningen. Det ble også tatt sikte på å komme i gang med nivådelt og tilpasset undervisning. I tillegg ble prosjektet Trygg skole for å verne skolen mot gjengbesøk startet opp. Som et ledd i dette ble det fra desember 1999 engasjert vektere, og i august 2000 ble det opprettet en miljøgruppe som skulle forebygge fremtidige voldsepisoder.
Utover år 2000 forbedret miljøet seg betraktelig og gjengproblematikken forsvant gradvis. Ifølge Brukerundersøkelsen for 2000/2001 lå trivselsnivået for yrkesfagelevene ved skolen betydelig over Oslo-snittet, mens det lå noe over snittet for Allmenn.
Fra 1998 til 2004 gjennomgikk skolen en omfattende rehabilitering av skolebyggene og både klasserom og fellesarealer ble oppgradert.
Elevflokken var stadig meget heterogen og med en overrepresentasjon av elever med lave inntakspoeng. Skolen satset derfor stort på IKT som pedagogisk verktøy og fortsatte planleggingen med differensiert undervisning. I 2001 startet man to IKT-prosjekter innenfor differensieringsprosjektet der alle elevene i en grunnkursklasse disponerte over en bærbar PC. Hensikten var ifølge skolen å fremme elevenes selvstendighet og variasjonen i arbeidsmåter. Samtidig deltok skolen i kommuneprosjektet ”Data for alle” og satte som mål å bli ledende i landet på bruk av moderne teknologi som ”systematisk redskap for læring og kommunikasjon i daglig skolearbeid” innen 2005. Som en følge av dette begynte man å installere stasjonære datamaskiner på biblioteket og i egne IKT-rom. I forbindelse med ”Data for alle” mottok skolen ca. 2,4 millioner kr i skoleåret 2001/2002 til utvidelse av PC-parken. I 2003 var man kommet ned i to elever per PC for hele skolen, og i 2004 hadde alle elevene på grunnkurs på studieretningene allmenn og idrettsfag egen PC. For andre- og tredjeårslevene var datatilgangen tilnærmet 100 % på allmenn, mens den var 50 % på Idrettsfag og Helse og sosial. I 2005 hadde 70 % av alle elevene på allmenn studieretning egen bærbar PC. Skolen hadde da vel 550 elevdatamaskiner. I tillegg inngikk skolen partnerskapsavtaler med Siemens og Lindorrf.
I 2005 vant Ulsrudrevyen utmerkelsen beste sketsj på Revykavalkaden. En del av premien var deltagelse i Revy-NM på Høylandet det samme året.
1. august 2005 tiltrådte Patrick Thomas Stark, tidligere inspektør ved Stovner videregående skole, som ny rektor.
I 2004 ble Ulsrud gjort til ressursskole av Utdanningsetaten for kalenderåret 2004. Skolen skulle fungere som veileder for to andre skoler i forbindelse med utviklingsarbeid for elevene. Skolen ble gjort til ressursskole enda en gang for kalenderåret 2005, da som veileder for fire skoler.
I 2006 ble Ulsrud sammen med ni andre skoler utnevnt til nasjonal demonstrasjonsskole for satsingen på tilpasset opplæring samt IKT-satsingen. Også utviklingsarbeidet for å få opp elevinnsatsen var en grunn, blant annet ved at frafallet av elever er redusert på tross av en sammensatt elevgruppe.
I senere år har tallet på primærsøkere tatt seg betydelig opp. Fra 2006 til 2008 har antallet førstevalgssøkere til Helse- og sosialfag og Studiespesialisering blitt fordoblet.
I november 2008 vant skolens elevråd prisen for Oslos beste elevråd for året 2008/2009.
Susanna and the Magical Orchestra
Susanna and the Magical Orchestra er en duo bestående av Susanna Wallumrød på vokal og elektronikk og Morten Qvenild på diverse akustiske og elektroniske tangentinstrumenter.
Duoen ble startet av Susanna Wallumrød i 2000, og de debuterte på Nattjazz i 2001. Deres første album List of Lights and Buoys ble utgitt av Rune Grammofon i 2004, og duoen har siden det utgitt to album Melody Mountain i 2006 og 3 i 2009. De fremfører både egne komposisjoner og coverlåter, alt innenfor rammene av sitt særegne musikalske uttrykk. Artister de har covret er blant annet AC/DC, Joy Division, Kiss og Prince.
Susanna Wallumrøds låt «Believer» fra deres første album ble brukt i TV-serien Grey's Anatomy, det ble også duoens versjon av «Love Will Tear Us Apart» i seriens tredje sesong og i tredje sesongen av TV-serien Skins (episode 6).
Christopher McQuarrie
Christopher McQuarrie (født 12. juni 1968 i Princeton, New Jersey, USA) er en amerikansk manusforfatter, filmregissør og filmprodusent. McQuarrie har samarbeidet med Bryan Singer og Tom Cruise. Han regisserte Mission Impossible 5 og Mission Impossible 6.
I 1995 ble han belønnet med en Oscar for beste originalmanus i filmen De mistenkte. I 2008 var han med i produksjonen av filmen Valkyrie som handlet om Claus von Stauffenberg og attentat-forsøket mot Adolf Hitler i 1944. Han var manus-forfatter på Jack the Giant Slayer fra 2013. I 2014 regisserte han Edge of Tomorrow med Tom Cruise og Emily Blunt i hovedrollene.
Øystein Øystå
Øystein Øystå (født 25. oktober 1934, død 12. april 2014) var en norsk forfatter og redaktør.
Øystå utga flere bøker om øl og norsk ølkultur, lokalhistoriske bøker om Drøbak og petitsamlinger og essays med humoristisk tilsnitt. Øl til glede (1997) fikk positiv omtale. Øystå skrev også mer enn 20 artikler i Store norske leksikon. Han var Bokklubbens første redaktør (1961-1964). Etter en årrekke som informasjonssjef i Bryggeriforeningen, var han frem til 2009 hovedredaktør for bladet Rotary Norden. Øystå var initiativtaker til Fredrik Stabel & AvisTegnernes Hus, og hans bok ''Ettertanker i fortid. Revestreker fra småbyen'' (2004) er illustrert av 33 norske avistegnere.
Han ble hedret med Paul Harris Fellow (2001), Frogn kulturråds hederspris (2004), Frogn Venstres miljøpris (2002) og har mottatt Forsvarets medalje for utenlandsoperasjoner. Øystå var opphavsmann til landets første bokbad, som han styrte i Drøbak hvert år i 40 år fra 1968 til 2008.
Polyfenol
Polyfenoler er en gruppe av kjemiske substanser som finnes i planter. De kjennetegnes ved at de har mer enn én fenolgruppe per molekyl. Polyfenoler blir normalt delt videre inn i hydrolyserbare tanniner, hvilket er estere av gallussyre og glukose og andre sukkere; og fenylpropaner, slik som ligniner, flavonoider og kondensert tannin.
Klassifisering og nomenklatur
Inndelingen av polyfenoler i tanniner, ligniner og flavonoider kommer av de mange enkle polyfenolproduktene som utledes fra sekundært plantestoffskifte av shikimsyre, så vel som klassiske inndelinger basert på den relative viktigheten av hvert basiskomponent i de forskjellige studieretningene. Tanninkjemi har sitt opphav i viktigheten av det eponyme tanninet i garveindustrien; ligniner i kjemien av jord- og plantestruktur; og flavonoider i kjemien av planters sekundære stoffskifter for planteforsvar, og blomstenes farge (f.eks. fra antocyaniner).
Utsjok
Utsjok (finsk og svensk: Utsjoki; nordsamisk: Ohcejohka; enaresamisk: Uccjuuhâ; skoltesamisk: Uccjokk) er en kommune i landskapet Lappland i Finland. I Utsjok bor det 1,302 mennesker; flatearealet er 5,372 km². Nabokommuner er Enare, og i Norge Karasjok, Tana og Nesseby.
Befolkninga er konsentrert rundt Tanaelva, som utgjør grensa mellom Finland og Norge. I tillegg til kommunesenteret Utsjok finnes de mindre tettstedene/bygdene Nuvvus, Dalvadas, Outakoski, Rovisuvanto, Karigasniemi, Kaamasmukka og Nuorgam. Nuorgam er den nordligste bosetninga i Finland og EU, og grenseovergangen til Norge 3 kilometer nordøst for bygda er verdens nordligste grenseovergang.
E75 går gjennom kommunen.
I Utsjok er finsk og nordsamisk offisielle språk. Finsk tales av 50,8 % av befolkningen og nordsamisk av 46,9 %. Mange av de finsktalende regner seg imidlertid som samer, slik at samene utgjør den største folkegruppen i Utsjok.
I Utsjok ligger Finlands eneste samiske gymnas, Ohcejoga sámelogahat.
Sampling
Sampling kan referere til:
Klippesvale
Klippesvale (Ptyonoprogne rupestris) er en spruvefugl i svalefamilien, som normalt ikke er å finne i Skandinavia. Den kan imidlertid ha enkelte gjesteopptredener. Arten er insekteter. Svaler i slekten Ptyonoprogne har kvadratisk stjert.
Cajacay (distrikt)
Cajacay er et distrikt i provinsen Bolognesi i regionen Ancash i Peru. Distriktet grenser til provinsen Recuay i nord, til distriktene Chiquián og Ticllos i øst, til provinsen Ocros i sør og til distriktene Huayllacayán og Antonio Raymondi i sørvest. Distriktets nasjonale statistikkode er 020505 og hovedstaden er Cajacay.
Klippesvale
Beskrivelse
Klippesvale er en liten fugl som måler cirka 14-15 cm i lengde og har brede, spisse vinger og kvadratisk stjert. Den har brun overside og lysere underside. På halefjæra har den distinkte hvite flekker, som vises under flukt. Arten kan på avstand minne om sandsvale, men er noe større enn denne og har distinkte fargeforskjeller.
Artens nærmeste nålevende slektninger er ravinesvale (P. fuligula), steinsvale (P. concolor) og en art som mangler et offisielt norsk navn (P. obsoleta), men gjerne kalles blek ravinesvale.
Utbredelse og habitat
Klippesvala hekker i fjell opp til 2 000 moh og trives i subtropisk klima med ferskvann, som ved større elver og innsjøer der tilgangen på insekter er stabil.
Arten er utbredt i det vestre Nord-Afrika og i et smalt belte fra Sør-Europa til Øst-Asia. Den overvintrer i Nord-Afrika og India. Mange europeiske fugler er standfugler, mens de fleste asiatiske regnes som trekkfugler.
Gitt den store utbredelsen regnes ikke arten som truet.
I Norge er det registrert ett tilfelle av klippesvale, på Hernar utenfor Bergen den 5.-7. mai 2011.
Økologi
Klippesvalene bygger halvkuleforma reir av gjørme, som fuglene samler med nebbet. Den bygger normalt under overheng i bergvegger, men kan også bygge andre steder. Klippesvaler er ikke typiske kolonihekkere, men fuglene er sosiale året rundt. Hunnen legger normalt 3–5 egg.
Martialinae
Martialinae er en gruppe (underfamilie) av maur som bare omfatter én nyoppdaget art, Martialis heureka. Den ble beskrevet i 2008. Navnet antyder at dette er en maur med et uvanlig utseende; slektsnavnet Martialis er et lat. adj. og betyr «fra Mars», mens heureka er gresk og betyr «jeg har funnet [det/den]». Navnet skal ha sin bakgrunn i en kommentar fra den kjente maureksperten E.O. Wilson om at denne mauren hadde et så merkelig utseende at den gjerne kunne ha kommet fra Mars. M. heureka representerer trolig søstergruppen til alle andre nålevende maur.
Utseende
Martialinae er en liten (2 – 3 mm), spinkel, gul maur med lange kjever. Den mangler helt øyne. Mandiblene er omtrent en og en halv gang så lange som resten av hodet. De er pinsettlignende, en form som ikke er kjent fra andre maur. Thorax er svært spinkel, beina middels lange og nokså kraftige. Petiolus er énleddet og stikker opp som en kul. Bakkroppen er tønneformet.
Levevis
Denne mauren lever underjordisk i tropisk regnskog. Kjevene tyder på at den er et rovdyr, trolig spesialisert på én type bytte. Siden kjevene er såpass spinkle, antar man at den lever av byttedyr med myk hud, for eksempel ormer, termitter eller larver. De forholdsvis lange beina tyder på at mauren ikke graver selv, men trolig benytter allerede eksisterende ganger og hulrom i bakken.
Utbredelse
Mauren ble oppdaget nær Manaus i amazonasregnskogen i Brasil.
14. etappe av Giro d’Italia 2020
14. etappe av Giro d'Italia 2020 var en tempoetappe fra Conegliano til Valdobbiadene 17. oktober 2020.
Metaparia
Utseende
Små (ca. 4 millimeter), ovale, metallisk skinnende, svarte bladbiller. Kroppen er nokså bred og høyt hvelvet. Antennene er nesten så lange som kroppen, de indre leddene rødlige. Pronotum er rundet med fin, avsatt siderand, ganske fint punktert. De hvelvede dekkvingene har grovere punktering enn pronotum, delvis ordnet i rader. Beina er nokså korte.
14. etappe av Giro d’Italia 2020
Filippo Ganna tok sin tredje etappeseier.
Metaparia
Levevis
Både larvene og de voksne (imago) er planteetere som lever på trær og busker, gjerne i erteblomstfamilien.
Utbredelse
Slekten er utbredt i Nord- og Mellom-Amerika.
GP-25
GP-25 er et granatrør, altså en granatkaster for montering på et gevær, utviklet av Sovjetunionen og fremdeles i produksjon i Russland. Det fyrer av 40 mm hylseløse granater, og kan monteres på AK-74 automatgeværer. De forskjellige generasjonene heter GP-30 Obuvka, GP-25 Kostyor og BG-15 Mukha.
Utviklingen av våpenet begynte i 1966 og i 1978 ble det tatt i tjeneste. GP-30 kom i tjeneste i 1989, og er beregnet på bruk med AK-100-serien automatgeværer.
Dusj
Dusj er et arealbegrenset område hvor det er lagt til rette for å la vann falle ned over kroppen, først og fremst ved at det er et sluk som tar unna vann, og med vegger eller forheng som begrenser vannsprut i resten av rommet. Dusjer brukes mest til å ivareta kroppslig hygiene. Dusj ble tidligere kalt styrtbad.
En dusj kan være alt fra et enkelt håndholdt dusjhode med festeanordning på vegg til mer avanserte dusjkabinetter med dampdusj, sete, fossefall og sidedyser. De fleste norske hjem har enten et enkelt dusjkabinett, dusj med forheng i badekar eller dusj med en eller flere vegger.
Dusjlist
En dusj kan ha flere typer lister (engelsk: seals). Disse kan festes på for eksempel glassdører og -vegger for å hindre at vann kommer ut av dusjen under bruk. Listen er vanligvis laget for en spesiell glasstykkelse, for eksempel 5, 6, 8, 10 eller 12 mm glass. Lister kan også utformes slik at de vil slippe vann utenfra inn mot dusjen (og dusjens sluk) ved for eksempel vannlekkasje.
Dersom det ikke er mulig med dusjlist eller det fremdeles er overflatevæske på uønskede steder etter dusjing kan man koste bort restvann med svaber (floor squeegee scrubber) eller nal (squeegee).
Fri veg til sluk
Det er viktig at eventuelt lekkasjevann fra andre steder i et våtrom har fri bane til et sluk, og dette medfører at en dusjsone ikke kan stenges helt. Dusjlister fås i et stort utvalg med forskjellige former og med én eller flere drypp- og slepekanter. Dersom det ikke er andre sluk på badet enn det som er i dusjen må man tilse at løsningen som velges for dusjlister ikke stenger vegen til sluket fra andre kilder med vanntilkobling. Dermed sikres det at vann fra eventuelle lekkasjer fra toalett, vaskemaskin, servant, med mer, finner vegen til sluket istedet for resten av huset slik at man hindrer vannskade.
Hydrografi
Hydrografi er grenen av anvendt vitenskap som omhandler måling og beskrivelse av de fysiske egenskapene til hav, kystområder, innsjøer og elver, så vel som med forutsigelse av deres endring over tid, for det primære formålet med navigasjonssikkerhet og til støtte for alle andre marine aktiviteter. Det omfatter også økonomisk utvikling, sikkerhet og forsvar, vitenskapelig forskning og miljøvern og de kjemiske og fysiske forholdene i havvannet, så som salinitet, temperatur og sirkulasjon.
Dusj
Fri veg til sluk
Ved vannlekkasje kan det ifølge en kilde fort renne opptil 100 liter per minutt (1.7 liter per sekund), hvilket kan kreve meget god avrenning i sluk. OBOS anbefaler at stedet hvor stoppekranen er merkes tydelig i tilfelle andre må stenge kranen (for eksempel dersom man er bortreist).
Hydrografi
Som en vitenskap ble hydrografi født ut av kartografi. En som jobber med hydrografi kalles hydrograf. Begrepet omfatter også arbeidet som ligger til grunn for utgivelsen av sjøkart, beskrivelse av farvann, tidevannstabeller og lignende.
Dusj
Dusjforheng
Et dusjforheng er et stykke stoff som brukes for å hindre sprut og vanndamp fra å komme ut fra dusjen under bruk.
Hydrografi
Storskala hydrografi utføres av nasjonale og internasjonale organisasjoner, som utsteder kart og annet beskrivende materiale for navigasjon. Den viktigste internasjonale organisasjonen er Den internasjonale hydrografiske organisasjon (IHO). Hydrografi omfatter også studiet av tidevann, havstrømmer, bølger, havdyp, samt katalogisering av skjær, steiner og stimer av fisk som kan påvirke skipsfarten. I motsetning til oseanografi omhandler hydrografi kyst- og havneområder, samt andre sentrale steder for skipsfart, for eksempel plasseringen av fyrtårn og andre veimerker som hjelper navigeringen. En beslektet vitenskap er batymetri, som kartlegger og beskriver topografien til havdypet.
Dusj
Dusjforheng
Dusjgardineffekten er fenomenet hvor et dusjforheng blåses innover når man dusjer. Problemet med å identifisere årsaken til denne effekten har blitt omtalt i magasinet Scientific American, og det ble lagt frem flere hypoteser for å forklare fenomenet uten at det ble konkludert.
Hydrografi
Langs norskekysten er det Statens kartverk Sjø som utfører kartleggingsarbeidet og gir ut sjøkart.
Now We’ve Got Members
Now We've Got Members er et norsk band fra Oslo/Skjetten.
Bandet består av Jørgen Skjulstad (Saz, Gitar og Vokal), Thomas Meidell (Gitar, Keyboards og Vokal), Sara Yri Cools (Orgel, Trekkspill og Vokal), Henrik Kamphus (Trommer), Christian Stouff Ludvigsen (Bass), Dag Stiberg (Saxofon) og Daniel Meyer Grønvold (Mandolin, Bouzouki, Baglamaz). Bandet gjestes også tidevis av Magnus Nielsen (aka Magnus Moriarty) (fiolin og trommer) og Marie B. Kvamme (vokal). Now We've Got Members er kjent som Metronomicon Audios flaggskip, og for å blande prog med folkemusikk fra alle verdensdeler (spesielt balkan og østen).
Now We've Got Members har ved flere anledninger også opptrådt med Balkansemblet som vant Spellemannprisen i 1984 i kategorien «Åpen klasse».
Jonathan Knowles
Jonathan Lewis Knowles (født 18. januar 1967) er professor i filosofi ved NTNU. Han kommer opprinnelig fra England og har doktorgrad fra University of London. Han har særlig jobbet med teoretisk filosofi, spesielt: språk og språklig kompetanse, forklaring og reduksjonisme i psykologi/'cognitive science', forholdet mellom hverdagslig og vitenskapelig psykologi, normer i kunnskapsteori, forholdet mellom vitenskap og filosofi, naturalisme og realisme.
Knowles var instituttstyrer ved Filosofisk institutt, NTNU, fra 2005 til 2013.
Hyundai i30
Etter å ha solgt rundt 5 000 av første utgave i Norge, fikk man i 2012 en ny utgave som var bittelitt større og hadde store designlikheter med storebror Hyundai i40. Tredje utgave i 2017 var en utstyrsbombe.