cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Slaget om Tønsberg 1207
Slaget
Bare en eneste mann var blitt drept; leidangsmannen Torbjørn Skeiv hos baglerne. Inge Bårdsson hadde ikke bare tatt herredømmet over Tønsberg, men også alle storskipene som var bygd av baglerne med dansk støtte. Men tiden da ett slag kunne avgjøre om en krig var forbi. Baglerne søkte ikke lenger direkte konfrontasjoner, og satset heller på overfall og retrett. De ville unngå slag om faste posisjoner så godt det lot seg gjøre i en form for hit-and-run krigføring.
Krigens siste fase
Beleiringen av Sverresborg i Bergen startet om sommeren etter at baglerne hadde nedkjempet to skuter ved Agder på Sørlandet. Deretter nådde de Bergen med en stor styrke. Der holdt bare hundre mann til i Sverresborg, som snart ble satt under beleiring. Filippus Simonsson, som var blitt jaget vekk fra Tønsberg, kom nordfra Opplandene via Sogn og gikk sørover mot Bergen med sin hær. Dermed måtte birkebeinerne på borgen overgi seg. Etter å ha plyndret borgen for alle verdisaker, ble den ene borgveggen revet.
Kongen ble i Tønsberg med de storskipene som var tilbake. De største skipene var blitt brent sammen med Gjesteskålpen og Lyrta. Håkon Galen ble sendt vestover og han møtte baglerne på strak kurs mot seg på Korsfjorden sør for Bergen. Mens birkebeinerne firet seilene og forberedte seg på kamp, gled skutene forbi dem. De større langskipene kunne ikke ta opp jakten og måtte beskytte skutene i flåten. Etter baglerne var kommet til Bekkjarviksundet mellom øyene Selbjørn og Huftarøy i Sunnhordland, måtte Håkon Galen gi opp forfølgelsen.
I mellomtiden kom Inge Bårdsson til Oslo med fire skip, men der ble de overfalt av baglerne fra Hovedøya. Storskipene fikk ankertauene hogd over så de kom i drift inn mot munningen av Akerselva. Under trefningen utenfor Oslo viste det seg umulig for angriperne å entre de større skipene. De var gått på grunn ved Grønlandsleiret, men de var nesten helt uangripelige med full esetning på 400 til 800 mann om bord. Til slutt kom storskipene seg løs ved flo sjø.
Baglerne gikk tilbake til Tønsberg og tok to kogger og sju handelsskip, som de bygget om til roskip med årehull. Med disse ni høybordede fartøyene håpet baglerne å angripe birkebeinernes storskip med større hell, men de var sløvere enn ventet. Under en trefning på Oslofjorden valgte birkebeinerne å unngå konfrontasjon og seilte raskt bort. Baglerne måtte bruke sine hurtigste skuter for å innhente dem. Birkebeinerne hadde seilt forbi baglerne fra Oslo til Langesundsfjorden sør for Larvik. Ved Stavern la baglerne seg på lur helt til Håkon Galen dukket opp med en sterk flåtestyrke. Ved synet av den store flåten trakk baglerne seg unna.
På ny gikk baglerne mot Sverresborg i Bergen, og etter harde kamper lyktes de å innta borgen og tvinge fram overgivelse. Denne gang fullførte de arbeidet med å rive borgen. Under Seløyhøsten lå Inge Bårdsson og Håkon Galen ved Seløyene fram til de våget seg ut på en nattlig ferd ved Stord i desember 1207. Baglerne ble tatt med total overraskelse av dette vågale framstøtet. Det brygget opp til et sjøslag ved Stord. Det ble til at baglerne flyktet. Etter å ha tatt seg forbi, kom birkebeinerne til Bergen mens baglerne ble igjen i Haugesund.
Etterspillet
«Slaget» om Tønsberg og de to beleiringene av Sverresborg i Bergen hadde mer eller mindre bevist for de krigførende at krigen var gått dårligere enn ventet, og avgjørende resultater uteble. Tapene og krigstrettheten ledet til forhandlinger mellom biskop Nikolas og erkebiskop Tore om et forlik der en deling av Norge i tre kongedømmer skulle innføres som en politisk løsning for å få en slutt på ufreden som utarmet Norges befolkning.
I det birkebeinerne nådde Bergen og baglerne sto i Haugesund, fikk de brev som fortalte dem om forliket. Det var ved juletid i 1207. Det neste året på Kvitingsøy ble forliket mellom birkebeinerne og baglerne inngått. Nå sto de i hvert sitt rike, det vestlandsk-trønderske birkebeinerriket og det østlandske baglerriket.
Kilder
Sagaen om baglere og birkebeiner, Kongesagaer av Gyldendal Norsk Forslag, 1979 ISBN 82-05-11459-5
Showbiz Kids: The Steely Dan Story, 1972–1980
Showbiz Kids: The Steely Dan Story, 1972–1980 er et dobbelt samlealbum fra Steely Dan, utgitt i 2000. Albumet er en omfattende sammenfatning av Steely Dans karriere fra 1972 til 1980, og låtenes rekkefølge er kronologisk.
Sporliste
Alle låtene er skrevet av Walter Becker og Donald Fagen, unntatt hvor annet er notert.
Creuse
Creuse er et fransk departement i regionen Nouvelle-Aquitaine. Hovedbyen er Guéret.
Det er to arrondissementer, 27 kantoner og 260 kommuner i Creuse.
Kolo Creek gasskraftverk
Kolo Creek gasskraftverk er et varmekraftverk i Bayelsa i Nigeria. Det har en installert produksjonskapasitet på 71 MW, fordelt på to enheter (blokker) á 20 MW, med Olympus gassturbiner, og en ny 31 MW gassturbin fra 2008. Anlegget sto ferdig i 1983 men ble fornyet i 2002 og kontrollsystemene byttet ut i 2005.
Brenselkilden er naturgass, og utstyret ble levert av Rolls-Royce.
Udinese Calcio
Udinese er en italiensk fotballklubb fra Udine i Friuli-Venezia Giulia. Klubben har vunnet Serie B to ganger.
Laget kvalifiserte seg for spill Mesterligaen sesongen 2005/2006, men gikk ut etter gruppespillet.
Spillerstall
Oppdatert 19. mars 2023.
Gymnastikk
Gymnastikk (kort gym) er et skolefag i mange vestlige land. I Norge er gymnastikk et skolefag i en del privatskoler. I den offentlige skolen heter det tilsvarende faget kroppsøving.
Gymnastikk er utgangspunktet og bakgrunnen for idrettene turn, rytmisk gymnastikk (RG) og trampoline. Ulike former for vanngymnastikk har samme bakgrunn. Synkronsvømming er en organisert form for vanngymnastikk.
Militæret tok i bruk gymnastikk for å systematisere den fysiske treningen av soldatene så tidlig som på midten av 1800-tallet. Denne formen for gymnastikk ble utviklet til linjegymastikk og troppsgymnastikk, og etter hvert brukt i parader og oppvisninger. Troppsgymnastikk har vært en populær konkurranseform. Det var den militære formen med troppsgymnastikk som først ble innført som fysisk fostring i skolen.
1901 i Frankrike
Begivenheter i året 1901 i Frankrike.
Côtes-d’Armor
Côtes-d'Armor er et fransk departement i regionen Bretagne. Hovedbyen er Saint-Brieuc.
Det er fire arrondissementer, 27 kantoner og 362 kommuner i Côtes-d'Armor.
Menopause
Menopause (som i dagligtale også omtales som klimakterium og overgangsalder) er definert som dagen for siste menstruasjon og slutten på den perioden av livet hvor en kvinne er fruktbar. Menopause er altså et tidspunkt og ikke et tidsrom. Menopause er en ren «teknisk» definisjon ettersom tidspunktet for siste menstruasjon først fastslås medisinsk ett menstruasjonsfritt år i etterhånd.
For å beskrive hele tidsrommet for overgangsprosessen presist brukes begrepene premenopause, menopause og postmenopause i medisinsk terminologi. Man ser også begrepet perimenopause brukt (= tiden omkring menopause).
Alder ved menopause
Gjennomsnittsalder ved menopause hos kvinner i vår del av verden er ca. 51 år. Overgangsperioden mellom de fruktbare årene og det at menstruasjonen opphører helt starter normalt med premenopausen i tiden fra 40 til 51 år. Denne perioden kan vare i alt fra 6 måneder til 10 år. Hormonnivåene varierer sterkt i denne tiden, og ikke nødvendigvis på en forutsigbar måte, selv om trenden er synkende. De sterke skiftningene i disse nivåene er en viktig årsak til følelsen av fysisk, mental og følelsesmessig ubalanse som mange kvinner opplever som typiske for premenopause.
En kvinne som får fjernet eggstokkene operativt, vil bli menopausal umiddelbart, uansett alder.
Tidlig menopause
Tidlig menopause diagnostiseres hos kvinner som mister menstruasjonen før fylt 40 år.
Hormonendringer i premonopause
Menstruasjonssyklusen styres av det endokrine systemet. De viktigste kjertlene i denne sammenhengen er hypotalamus og hypofysen.
Hypotalamus og hypofysen regulerer produksjonen av kjønnshormoner i eggstokkene. Når en kvinne har regelmessig menstruasjonssykluser, er det tegn på at hypotalamus utløser gonadotropinfrigjørende hormon (GnRH). Dette fører til at forlappen av hypofysen sender ut økte mengder follikkelstimulerende hormon (FSH) i de to første ukene av menstruasjonssyklusen. FSH stimulerer til at egg i eggstokkene modnes. Egget som modner produserer østrogen, som fører til at livmorslimhinnen blir tykkere. Omkring dag 14 i syklusen, produserer så hypofyseforlappen større mengder luteiniserende hormon (LH). Dette fører til eggløsning i eggstokken. Området der follikkelen hadde sin plass i eggstokken omdannes til et gult legeme (corpus luteum). Det gule legeme utskiller mindre østrogen og en økende mengde progesteron. Dersom egget ikke befruktes i den kritiske perioden etter eggløsning, synker produksjonen av østrogen og progesteron igjen. Når nivåene synker under et visst nivå, sørger hypotalamus for å sette i gang en ny syklus – og menstruasjonen starter.
En kvinne kan merke forandringer i sin menstruasjonssyklus flere år før menopausen. Egglederne har et gitt antall egg og disse begynner å ta slutt. Hypotalamus stimulerer hypofyseforlappen til å produsere mer FSH i et forsøk på å få de gjenværende eggene til å modne. FSH og LH-nivåene stiger. Østrogennivåene kan variere. Ved å måle FSH-nivået kan man få en indikasjon på om en kvinne nærmer seg overgangsalder. Dette defineres ut fra at FSH>10 mIU/ml. I forklimakteriet, skjer eggløsningene uregelmessig. Dersom det ikke skjer noen eggløsning, øker ikke progestoronnivået og østrogenproduksjonen kan fortsette. Dette kan forårsake at livmorslimhinnen vokser seg enda tykkere. Menstruasjonperioden kommer uregelmessig og blødningene kan være ganske kraftige. I andre sykluser kan blødningene være svært lette. Etter som menopausen nærmer seg, produserer eggstokkene langt mindre østrogen og progesteron, og menstruasjonen opphører. Østrogennivåene synker samtidig som FSH og LH-nivåene stiger. Dette markerer den kliniske definisjonen på at menopausen har inntruffet.
Fysiologiske endringer i forbindelse med menopause
Kvinner er født med nær en million follikler. Allerede ved puberteten er antallet levedyktige egg sunket til 300 000 som følge av en normal nedgang. Når overgangsalderen inntreffer, er bare fra noen få hundre til noen tusen igjen. De fleste eggene går tapt som følge av atresi og ikke ved eggløsning. Gjennom ca. 40 fruktbare år er det bare om lag 480 follikler hos en kvinne som modner sine egg.
Antallet egg synes å gå jevnt nedover til 35-38 års alder. Deretter synker antallet sterkt frem mot menopausen. Allerede ved 40-årsalderen begynner eggstokkene å bli mindre. Prosessen akselererer gjennom premenopausen for så å gå langsomt i 5-10 år etter menopausen.
I premenopausen er antallet follikler med egg allerede sterkt redusert og de som finnes reagerer svakt på FSH og LH. Når eggløsningene blir uregelmessige blir også menstruasjonssyklusen uregelmessig. Når premenopausen går over i perimenopausen produserer eggstokkene stadig mindre østrogen og progesteron og menstruasjonen opphører etter hvert helt. Menopausen er et faktum.
Etter hvert som færre egg modnes (follikulær atresi) vil nivåene av østrogen og progesteron bli lavere. Dette kan måles ved at FSH-nivået i blodet øker.
Samtidig som eggstokkene går gjennom en langsom og naturlig nedbrytning, skjer liknende forandringer i andre forplantningsorgan. Livmoren og skjeden blir mindre. Livmormunnen trekker seg sammen og lukker seg etter en tid helt. Brystene blir også mindre. Disse forandringene er sikre tegn på at den fruktbare alderen går mot slutten. Etter hvert er den ugjenkallelig slutt. Hvor sterkt disse forandringene merkes, varierer sterkt fra kvinne til kvinne og er blant annet avhengig av den enkeltes fysiske form og kroppslige tilstand.
Plager og ubehag forbundet med menopause
Det er spesielt to forhold som overrasker mange kvinner i forbindelse med menopause: Det er tidspunktet for når menopause-relaterte symptomer inntreffer og hvor bredt spekteret av ubehag og plager kan være. Disse kan deles inn i tre kategorier:
Spesielt for norske kvinner
En norsk langtidsstudie publisert i 2011 beskriver hvordan overgangsalderen utvikler seg og oppleves for 2 002 kvinner gjennom 10 år ved hjelp av 7 spørreskjemaer. Ved inklusjon var (de 2 229) kvinnene 40 til 44 år gamle. (90 % av dataene kunne analyseres).
39 % av kvinnene rapporterte om daglige hetetokter ved én eller flere anledninger. 29 % opplevde ikke hetetokter i det hele tatt. Prevalensen av hetetokter var 2 % i alderen 41-42 og 22 % i alderen 53-54. For tørr/sår skjede (vaginal atrofi) var tilsvarende tall 2 og 10 %. Gjennomsnittsalder for menopause i denne studien var 51,1 år.
Røyking og lav utdannelse var de eneste uavhengige risikofaktorene som påvirket symptombildet. Røykere nådde menopause 0,9 år før ikke-røykere. Fysisk aktivitet, BMI, barn/barnløshet eller alder for første menstruasjon hadde heller ingen signifikant betydning.
De som drev hard fysisk aktivitet mer enn 3 timer per uke hadde mer plager enn de som ikke trente. Her er årsaksforholdet uklart, ettersom det er en etablert myte at fysisk aktivitet demper plager. En britisk studie har vist at fysisk aktivitet ikke gir noen signifikant forbedring av symptomene.
De 30 % som plages, har gjerne store plager og ofte over lengre tid.
Studiens hovedforfatter, Gjelsvik, kommenterte: «De som har mest plager, oppgir god helse i noe mindre grad enn de andre, men forskjellen er liten. Mange av de tidligere studiene av plager i overgangsalderen har vært finansiert av legemiddelindustrien, der et underliggende motiv har vært å promotere salg av hormonpreparater.» Han legger til at studier som viser høy forekomst av plager ofte ender opp med argumentasjon om å behandle kvinnene.
Hetetokter, svetting om natten og søvnforstyrrelser
Hetetokter er gjerne det mest fremtredende symptom på menopause og nok også det mest kjente. Et hetetokt er en plutselig og ubehagelig følelse av varme som særlig merkes i huden i kroppens øvre del. Ansiktet og halsen rødmer og ofte pipler svette frem flere steder på huden. Hetetoktet kan følges av en følelse av å fryse når temperaturen i kroppen synker igjen. Hjertebank kan også følge hetetoktet. Hvert hetetokt kan vare fra noen sekunder til en halv times tid og de kan komme opptil flere ganger i timen. Noen kvinner opplever den noen få ganger i måneden, men gjennomsnittet sies å ligge på 6 hetetokter pr. dag. Det er likevel vanskelig å snakke om noen ”normalitet” her. Enhver kvinne opplever sine symptomer individuelt og må være klar over at det finnes nærmest utallige varianter og forløp som i og for seg er like normale. Enkelte kvinner opplever hetetoktene som et knapt merkbart ubehag, mens andre blir fullstendig avbrutt i arbeid, søvn eller andre daglige rutiner. Hetetoktene starter vanligvis i premenopausen.
Hetetokter forårsakes av at hormonene ikke lenger har samme kontroll over kroppens system for temperaturregulering.
Hyppige hetetokter om natten kalles nattsvetting og de kan gi søvnforstyrrelser. Hetetokter er variable, de kan være sjeldne eller hyppige, vare fra sekunder til en time og kan medføre en behagelig varm eller overstrømmende svette.
Over 85 % av kvinnene i den vestlige del av verden vil oppleve disse symptomene i forbindelse med menopause. Vanligvis er symptomene ikke varige. Oftest blir de borte noen år etter siste menstruasjon. I østasiatiske land forekommer vasomotoriske symptomer i langt mindre grad. Årsaken til den store forskjellen er ikke kjent, men tilskrives livsstil og kosthold samt kulturelle forskjeller.
Hetetokter, nattsvette og søvnforstyrrelser er hovedårsakene til at kvinner i denne fasen av livet søker hjelp hos lege, terapeut, helsepersonell og andre som har kunnskap om hvordan disse problemene kan løses.
Psykologiske symptomer
Det er også kjent at underskuddet på østrogener kan medføre humørsvingninger, irritabilitet, følelse av manglende energi, tretthet, utmattelse og også klinisk depresjon. Disse symptomene skyldes en rekke forandringer i kroppen. I tillegg til mangelen på østrogen, kan ytre faktorer som endringer i familieforhold og arbeid være av en viss betydning. Kvinnen må også forholde seg til at den fruktbare perioden av livet er slutt. Mange føler at dette har konsekvenser for deres kvinnelighet og vitalitet. De vasomotoriske symptomene påvirker selvsagt også psyken. Nattsvette og søvnforstyrrelser har konsekvenser for livskvalitet – uansett alder. Det er helt naturlig og fullt forståelig at søvnmangel utløser en viss irritabilitet og tretthet neste dag. Videre kan uønskede og uventede hetetokter i jobbsituasjonen forårsake både usikkerhet og ubehag.
Lokale symptomer i forplantningsorganene
En av mange funksjoner østrogen fyller, er å sikre vekst og blodtilførsel til flere av kroppens slimhinner. Når østrogennivåene synker, kan dette gi ubehag, spesielt er skjeden utsatt. Kvinner i menopause kan få forskjellige symptomer som tørrhet i skjeden, kløe, irritasjon og for enkelte er det vanskelig eller umulig å gjennomføre samleie.
Skjedeveggen blir tynnere og tørrere. Den blir lett rød og irritert, kløe kan oppstå og det oppstår langt lettere sår. Hos noen kan selv en undersøkelse av bekkenet være nok til å forårsake små sår. Østrogenmangelen endrer også den vanlige bakteriefloraen i skjeden. Et alkalisk miljø kommer i stedet for det normale, sure miljøet og pH-verdien øker. Det sure miljøet beskytter skjeden fra uønsket bakterievekst, mens det alkaliske miljøet også gir vekstvilkår for uønskede bakterier. Dette kan gi hyppigere infeksjoner i skjeden og i urinblæren.
Redusert sexlyst
Det er flere forhold som fører til at sexlysten kan bli mindre når overgangalderen nærmer seg. De hormonelle forandringene som omfatter lavere nivåer både av østrogen og testosteron påvirker sexlysten direkte. Hos mange har det også sammenheng med selvfølelsen og opplevelsen av egen alder, kroppslige forandringer og femininitet.
Inkontinens
For enkelte vil menopausen også medføre økt forekomst av inkontinens. Postklimakterielle endringer i urinlederne kan føre til irriterende behov for å tømme blæren hyppig og raskt. I de mest alvorlige tilfellene kan det føre til at vevet i det flate feltet mellom den indre urinrørsmunningen og de to urinledernes munninger skrumper, til mindre følsomhet for impulser i de adrenergiske reseptorene i blæren og blærens lukkemuskel og at slimhinnene i urinveiene blir tynnere.
Urinveisinfeksjoner
Selv om det ikke er funnet årsakssammenheng mellom urinveisinfeksjoner og menopause, spiller trolig endringene i slimhinnene til at barriere mot infeksjoner i urinveiene blir mindre effektiv.
Hjertebank, hjerteflimmer
Mange kvinner i premenopause og menopause registrerer hjertebank og hjerteflimmer. Dette kan føles som om hjertet slår svært hardt, hurtig, hopper over slag eller at det er sommerfugler i brystkassen. Ofte kommer dette sammen med hetetokter og nattsvette, men de kan også komme som isolerte signaler. Selv om hjertebank og hjerteflimmer kan indikere hjertelidelser, har slike symptomer i denne perioden av livet vanligvis sammenheng med ubalanser i østrogennivåene.
Hjerte-/karsykdom
Arteriene fører blodet fra hjertet til resten av kroppen. Som en del av aldringsprosessen blir arteriene mindre elastiske og de kan bli trangere. De kan danne seg klumper i en åre som er blitt innsnevret slik at den blokkeres. Hjertemuskelen har fire kransarterier. Disse arteriene er utsatt for forkalkning (aterosklerose). Forkalkningen reduserer kapasiteten i årene og hjertemuskelen kan bli svekket. Dette er et kronisk problem som kan føre til angina (smerte i brystet under anstrengelser) eller hjertefeil. Noen ganger kan blodet klumpe seg slik at en av kransarteriene blokkeres (blodpropp/trombose). Hjertemuskelen får ikke nok oksygen og dette er årsaken til akutt smerte midt i brystet. Alvorlige hjerteanfall er en av de hyppigste dødsårsaker i vår del av verden.
Etter menopause har kvinner økt risiko for hjerteanfall og karsykdommer. Sammenhengene mellom synkende østrogennivåer og hjerte-/karsykdommer er fremdeles uvisse. Inntil for kort tid siden, antok man at østrogentilskudd (HRT) hadde en beskyttende virkning, men nye og omfattende studier har vist det motsatte og påvist statistisk signifikant økning i hjerte-/karlidelser blant kvinner som bruker tilskudd med østrogenhormoner.
Benskjørhet (osteoporose)
Når menopausen inntreffer, fører nedgangen i østrogennivåer til at bentapet i skjelettet øker fra ÷2 til ÷4 % årlig. Over tid kan dette føre til benskjørhet (osteoporose). Dette er en tilstand som karakteriseres av lav benmasse og stadig nedbryting av benvev. Knoklene har lettere for å få brister eller brudd fordi de er svekket. Spesielt er lårhalsen, ryggvirvlene og underarmen utsatt. Mer enn 50 % av kvinnene over 65 år i vår del av verden har skjøre ben. Norske kvinner ligger på verdenstoppen. Årsaken til dette kan være lang mørketid og lite sollys selv om sommeren (mangel på vitamin D) samt kosthold og livsstilsfaktorer.
Alzheimers sykdom
Det finnes begynnende indikasjoner på en sammenheng mellom synkende østrogennivåer ved menopause og Alzheimer. De kliniske funnene er ennå ikke undersøkt fullt ut og ytterlige forskning på dette feltet avventes.
Medisinsk behandling av plagene
Fra 1950-tallet ble det utviklet medisiner som demper plagene forbundet med overgangsfasen. Mest kjent er hormonsubstitusjonsterapi (HRT) basert på syntetisk østrogen og kombinasjoner av syntetisk østrogen og gestagen. I tillegg til å dempe plager som hetetokter, kan disse medisinene også styrke benbygningen og forebygge osteopeni og osteoporose. Mot slutten av 1990-tallet og etter 2000 ble resepter på disse medisinene i utstrakt grad skrevet ut til kvinner i denne livsfasen. Mange fikk disse medisinene i 10 og 15 år eller lenger.
Medisinene ble også skrevet ut forebyggende for å redusere risiko for hjerte-/karsykdommer og for å dempe forskjellige aldringstegn. Flere av de gunstige effektene som er tilskrevet østrogen, er imidlertid ikke vel belagt med fakta.
Etter 2002 er det omdiskutert hvorvidt fordelene med bruk av østrogenmedisinene er større enn ulempene. HRT har gjentatte ganger vært i medias søkelys etter at resultatene fra store studier ble presentert i USA i 2002 og i Storbritannia i 2003.
En rekke større og mindre studier har i årene etter tusenårsskiftet påvist at bruk av østrogenmedisiner har alvorlige bivirkninger og medfører økt risiko for en lang rekke sykdommer, blant annet brystkreft, Alzheimer, hjerte-/karsykdommer og slag. Resultatene som er presentert i den nye forskningen har ført til at terapianbefalingene for helsemyndighetene i de fleste vestlige land er endret og bruken av hormonmedisiner er sterkt redusert, I Norge er salget mer enn halvvert siden 2002.
Enkelte kvinner har vært motstandere av medisinbruk i forbindelse med menopause siden den er en livsfase og ikke en sykdomstilstand. Folkehelseinstituttet i Norge beskriver behandlingen som omdiskutert.
Jim Bechtel
Hans største seier i poker kom da han vant WSOP i 1993 og pengepremien på $ 1 000 000. I løpet av sin karriere har han vunnet over $ 2 500 000 på pokerturneringer.
Tvibyrge
Tvibyrge er ei øy i Askvoll kommune i Vestland. Den ligger rett vest for Atløyna. Øya har en liten bosetning på østkysten ved Tvibyrgjevågen.
Helligkorskirken i Warszawa
Helligkorskirken (polsk Kościół św. Krzyża) er en kirke ved Krakowskie Przedmieście i Warszawa, på andre siden av Warszawa-universitetets hovedcampus. Den er en av de fremste barokkirkene i Polens hovedstad, og bestyres i dag av misjonærmunkene av St. Vincent de Paul.
Historie
Kirken ble bygd i årene 1679–1696 i barokkstil av abbeden Kazimierz Szczuka og primas Michał Stefan Radziejowski etter tegninger av Józef Szymon Bellotti. Radziejowski finansierte også byggingen av Karmelittkirken i samme by. De to sidetårnene ble dekt med barokkupler i 1725–1735 under ledelse av Józef Fontana, mens fasaden ble ombygd av Jakub Fontana i 1756, med skulpturer av Jan Jerzy Plersch.
Kirken ble ofte besøkt av kong Stanisław August Poniatowski. Det var også her han opprettet St. Stanisławs orden. Den 3. mai 1792 samlet den polske Sejmen seg i kirken for å minnes Konstitusjonserklæringen året før.
Sent i det 19. århundre ble kirkeindret noe ombygd og i 1882 ble en urne med Frédéric Chopins hjerte plassert i et av kapellene. Senere ble en lignende urne med levningene til Władysław Reymont plassert i et annet kapell. Epitafene til flere berømte personer ble også samlet i kirken, blant annet Bolesław Prus, Józef Ignacy Kraszewski, Juliusz Słowacki og Władysław Sikorski.
Under Warszawaoppstanden i 1944 førte tyskerne to biler med sprengstoffer inn i kirken og sprengte den i luften. Den ble gjenoppbygd i årene 1945–1953 i en noe forenklet arkitektonisk form. Kirkeindret ble også rekonstruert, men uten barokkfreskene og polykromiene. Hovedalteret ble gjenoppbygd i årene 1960–1972. I 2003 gav pave Johannes Paul II kirken status som Basilica minor.
Länsväg 1077 (Västerbottens län)
Veien er del av Sagaveien.
CATO
I moderne systemer på hangarskip blir en «løfter» skrudd ned langs en lang sylinder under trykk. Flyet festes til løfteren med en tausperring i nesehjulet og blir kastet ut av dekket i en hastighet om lag 15 knop over minimumfarten, oppnådd på fire sekunders kjøring.
Systemet blir nå erstattet med et system som kalles EMALS på amerikanske hangarskip. Det systemet bruker elektromagnetisk kraft til å trekke flyet og skal gi mulighet til å tilpasse fly og kraft bedre og dermed slite mindre på flyet enn eldre system.
Seim kirke
Seim kirke er en langkirke fra 1878 i Alver kommune.
Byggverket er i tre og har 300 plasser.
Lufthansa
Lufthansa er Tysklands største flyselskap, forløperen ble opprettet i 1926, men nedlagt i 1945. Dagens Lufthansa ble opprettet i 1953. Lufthansa er et av verdens største målt i antall fraktede passasjerer. Selskapet har sine hovedkontor i Köln i Tyskland. Lufthansa opererer også i Norge, med ruter fra Bergen, Oslo, Stavanger og Tromsø til forskjellige tyske byer.
1926–1945
I 1933 ble navnet endret til Lufthansa, og i 1930-årene innledet Lufthansa forsøk med post- og passasjerflygninger over Atlanterhavet. Ved krigsutbruddet i 1939 hadde Lufthansa akkurat innviet nye ruter til Bangkok og Santiago de Chile, men bortsett fra et fåtall ruter i Europa ble Lufthansas ruter innstilt under andre verdenskrig. I 1945 ble resten av trafikken innstilt og flyselskapet ble avviklet. Selskapet ble likevel ikke formelt likvidert før i 1951.
I mellomkrigstiden ble selskapet brukt av myndighetene for å vedlikeholde kunnskap innenfor luftfart, siden Tyskland, etter Versaillestraktaten, ikke hadde lov til å ha et flyvåpen. Under andre verdenskrig utførte selskapet vedlikeholdsarbeid for det tyske flyvåpenet Luftwaffe, og benyttet i utstrakt grad tvangsarbeid.
1951 og fremover
I 1951 ble det innledet planer for et nytt tysk flyselskap i den vestallierte okkupasjonssonen (Vest-Tyskland) under ledelse av Hans M. Bongers, som før krigen var sjef for Lufthansa i Köln. I januar 1953 ble Aktiengesellschaft für Luftverkehrsbedarf (Luftag) stiftet i Köln. Det er ingen rettslig etterfølger etter det gamle selskapet, men kjøpte rettighetene til merkenavnet Lufthansa (inkludert logo) og tok dette i bruk i 1954. Samtidig benytter selskapet fotomateriell fra det første Lufthansa i sin historie, mens det forbigår bruk av tvangsarbeid, flere av de ledende fra det første Lufthansa var også med i oppstarten av det nye Lufthansa.
1. april 1955 gjennomførte det nye Lufthansa førsteflyvningen med en Convair CV-340 Metropolitan fra Hamburg til München via Düsseldorf og Frankfurt am Main. Deretter begynte Lufthansa raskt å bygge opp sitt nye rutenett med utgangspunkt i Hamburg, som ble Lufthansas hjemmebase. Selskapet var fram til 1962 nesten helt statlig eid. Siden 1997 er Lufthansa fullstendig privatisert.
I 1960 gikk Lufthansa inn i jet-alderen da Boeing 707 ble tatt i trafikk på langdistanserutene. Den siste 707 ble ikke tatt ut av trafikk før i 1985. I 1960-årene utvidet Lufthansa rutenettet og kjøpte inn fly som for eksempel Boeing 727, et tremotors jetfly som i årene 1964 1992 utgjorde ryggraden i Lufthansas kort- og mellomdistanseflåte. Tomotors Boeing 737 ble satt i trafikk i 1968. Lufthansa var første kunde, men har ikke Boeing 737 i flåten lenger.
I årene 1992–1997 ble Lufthansa rammet av en kraftig økonomisk nedgang, men takket være privatisering, harde nedskjæringer og effektiviseringer kom selskapet sterkere ut av krisen enn mange andre selskaper.
Destinasjoner
Se full liste: Lufthansas destinasjoner
Lufthansa har et utstrakt rutenettverk som inkluderer alle verdens seks kontinent. Selskapet satser tungt på ruter innenriks i Tyskland og fra sine tyske baser ut i Europa. Lufthansas underselskaper; Germanwings, Eurowings, Lufthansa Regional og Lufthansa City Line er viktige deler av Lufthansas nettverk i Europa og Tyskland.
JATO
JATO og RATO er forkortelser for henholdsvis Jet Assisted Take-Off og Rocket Assisted Take-Off. Dette er betegnelser på systemer for å kunne gi fly ekstra kraft til å ta av på korte distanser ved hjelp av små eksterne jet- eller rakettmotorer som monteres på flyet.
Russ Hamilton
Russ Hamilton er en profesjonell amerikansk pokerspiller.
Han vant WSOP i 1994 og siden det var sølvjubileum (25 år) for WSOP vant han også sin vekt i sølv. Hamilton reiser ikke så ofte for å spille poker og tar sjelden sjanser i spillet sitt. Han deler heller ofte premiepenger med andre spillere istedenfor å risikere alt. Per 2006 har han vunnet omtrent $1 500 000 på pokerturneringer.
Mona Halvorsen
Mona Sletengen Halvorsen (født 1963) er en norsk forretningsdrivende, sanger, turneleder, selvlært kokk og redaktør.
Halvorsen tok over som redaktør i Alle Menn i 2004. Hun har fortid som roadie, punker, biker, fotballsupporter, rockvokalist og Blitz-aktivist. Hun har et karakteristisk utseende med mange tatoveringer og piercinger i ansiktet, samt punkefrisyre. Hun starta som layout-tegner hos Leif Hagen som 17-åring i 1980, og var der i et par år. Hun har også drevet som kokk med eget gatekjøkken og cateringbyrå i Oslo. Cateringfirmaet hennes har blant annet stått for maten under produksjonene av Eurovision Song Contest, Nobelkonserten og Spellemannprisen.
I 2011 gav hun ut kokeboka Monas kokebok.
Som gjest på Alex Rosèn Show Podcast i 2018 delte hun offentlig (for første gang) at hun syntes det var 'deilig' å hyppig reise med foreningen 'Hippie Hunting Club' til Slottsparken for å banke opp 'hasj-røykende freakere' på 70-tallet, da hun 'hater raddiser', og innrømmet videre at hun aldri har blitt konfrontert med dette i ettertid, samt at hun blankt nekter å be om unnskyldning for dette.
Bad Belzig
Bad Belzig er en by i landkretsen Potsdam-Mittelmark i delstaten Brandenburg i Tyskland. Eisenhardtborgen med opprinnelse på 800-tallet er utgjør en viktig del av byens historie og identitet. Byen er en av flere samarbeidende byer i Brandenburg med intakt historisk bysentrum. Byen fikk statlig godkjennelse som termalbadested i 2009, og byens navn ble i 2010 endret til Bad Belzig.
Geografi
Byen ligger i Naturpark Hoher Fläming. Hagelberg (200 moh) som ligger inne i byområdet, er det høyeste punkt i det nordtyske lavland.
Ved Verlorenwasser, nord for Bad Belzig lå DDRs geografiske midtpunkt.
Nabokommuner
Belzig grenser til Golzow, Planebruch, Brück, Planetal, Rabenstein/Fläming, Wiesenburg/Mark, Görzke, Gräben og Wollin.
Bydeler
Byområdet er oppdelt i 4 bydeler: Bysentret Altstadt, Kurpark Kurparksiedlung, Klinkengrund og industriområdet Klinkengrund.
I tillegg er det i kommunen 14 landsbyer og boligområder:
Bergholz, Borne, Dippmannsdorf, Fredersdorf, Groß Briesen, Hagelberg med bydelen Klein-Glien, Kuhlowitz med bydelen Preußnitz, Lübnitz, Lüsse, Lütte, Neschholz, Ragösen, Schwanebeck, Werbig med bydelen Verlorenwasser, Egelinde og Hohenspringe
Historie
Borgen nevnes i kjente skriftlige kilder første gang i 997 som burgwardium belizi, i et dokument utstedt av den tysk-romerske keiser Otto III, der han overdro borgen til erkebispesetet i Magdeburg (Erzstift Magdeburg).
Under ledelse av Albrekt Bjørnen lyktes det i 1139 Askanierne å overta borgen. Da Belzigs eier grev Baderich døde ca. 1251, gikk grevskapet over til Stamhertugdømmet Sachsen.
I 1406 brannskattet Magdeburgs biskoper Belzig-området, og som en konsekvens ble byen og borgen delvis ødelagt. Fra 1423 til 1815 hørte Belzig til kommunen Belzig Rabenstein i den saksiske Kurkreis.
Martin Luther holdt en preken i Mariakirken i 1530. Under den schmalkaldiske krig ble byen i 1547 delvis ødelagt av spanske tropper. Omtrent hundre år senere, i 1636 under tredveårskrigen ble byen totalt ødelagt av svenske leiesoldater.
I 1702 fikk Belzig kjøpstadsrettigheter. Under Napoleonskrigene også kalt befrielseskrigene kjempet franske og prøyssiske tropper i 1813 et slag ved Hagelberg i nærheten av Bad Belzig med store tap på begge sider. Sachsen var på det tidspunkt på fransk side. I 1815 besluttet Wienerkongressen derfor at Bad Belzig som tilhørte Sachsen, skulle under prøyssisk herredømme. I 1818 ble Bad Belzig administrasjonssted i kretsen Zauch-Belzig.
Siden 1995 er Belzig en statlig autorisert kursted (Luftkurort) og 2002 ble stentermobadet die SteinTherme åpnet. 18. mai 2005 ble det nye Hofgarten-Kino åpnet og 12. september 2005 fikk Belzig en omkjøringsvei.
Belzig fikk i 2009 statlig godkjennelse som termalbad til utnyttelse av en naturlig varmekilde. Byens navn ble i 2010 endret til Bad Belzig.
Kommunestyre (Stadtverordnetenversammlung)
Kommunestyret i Belzig består av ordføreren og 22 valgte representanter
Æresborger
Věra Koldová, tsjekkisk motstandskvinne i Belzig-avdelingen av konsentrasjonsleiren i Ravensbrück.
Esporte Clube Bahia
Esporte Clube Bahia er en brasiliansk fotballklubb fra Salvador i Bahia som ble etablert 1. januar 1931. Det vant sitt første nasjonale mesterskap i 1959, og vant den igjen i 1988. De spiller i år i Campeonato Brasileiro Série A, som er det høyeste nivået i brasiliansk seriefotball.
Steely Dan: The Definitive Collection
Steely Dan: The Definitive Collection er et samlealbum fra Steely Dan, utgitt i 2006. Dette samlealbumet er det første fra Steely Dan som omfatter låter fra hele karrieren fra 1972 til 2003. Låtenes rekkefølge er kronologisk.
Sporliste
Alle låtene er skrevet av Walter Becker og Donald Fagen.
Beitang-kirken i Guiyang
Beitang-kirken i Guiyang er en katolsk kirke i Guiyang i Kina. Den ble bygget i 1876, men forfalt sterkt gjennom flere tiår. I november 1981 ble det gjennomført reparasjoner. Arkitektonisk blander kirken vestlige og kinesiske stilelementer.
Luftkrigsskolen
Luftkrigsskolen er en treårig høgskole som utdanner offiserer for Luftforsvaret. Skolen ligger på Kuhaugen i Trondheim og ble etablert i 1949. Skolen flyttet til Trondheim i 1961, etter først å ha ligget ved Akershus festning og deretter på Fornebu.
Virksomhet
Luftkrigsskolen utdanner offiserer til en bachelorgrad i militære studier med fordypning i ledelse og luftmakt, og er underlagt Forsvarets høgskole. Luftkrigsskolen er en av Forsvarets tre krigsskoler. De andre to er Krigsskolen (Hæren) og Sjøkrigsskolen (Sjøforsvaret). I tillegg utdannes det kadetter ved Cyberingeniørskolen og ved Skolen for etterretning og språk.
Sjef Luftkrigsskolen er også kommandant på Kristiansten festning i Trondheim. Luftkrigsskolen fikk sin første kvinnelige sjef, oberst Marianne Døhl, den 9. august 2021.
Luftkrigsskolen er en av Forsvarets sentrale utdanningsinstitusjoner. Etter at Forsvarets utdanningssystem ble endret i 2005 og i 2017 har skolen utviklet seg betydelig, og i dag er Luftkrigsskolen en premissleverandør for Forsvaret og Luftforsvaret, og for miljøer utenfor Forsvaret som er opptatt av luftmakt, ledelse, forsvars- og sikkerhetspolitikk. Sjef for Luftkrigsskolen er oberst Marianne Døhl.
Studentene ved krigsskolen omtales som kadetter. Kadettene får grunnbeløpet(1G) under studiet, og dekket kost og losji under utdanningen. Det første skoleåret er felles for alle kadettene ved Krigsskolen, Sjøkrigsskolen og Luftkrigsskolen. Året er delt i grunnleggende militære ferdigheter og rolleforståelse som gjennomføres som fellesundervisning. Over nyttår får luftkadettene en innføring i luftmakt og ledelse, og starter sin lederutvikling ved Luftkrigsskolen. Andreåret gjennomføres på Luftkrigsskolen og inneholder en fordypning i luftmakt og ledelse. Sisteåret skrives bachelor, det gjennomføres en fellesoperativ modul, sammen med de andre krigsskolene, og kadettene får en fagutdanning (luftvern, baseforsvar, flyger- og navigatørutdanning, mission support og kontroll og varsling). For kadettene som har valgt logistikk gjennomføres de to neste årene ved Sjøkrigsskolen.
I tillegg gjennomføres besøk ved relevante institusjoner, øvelser og praksisarenaer gjennom årene. Luftkrigsskolen har mulighet til å gi kadettene utveksling til blant annet Frankrike og USA (FN).
Luftkrigsskolen har også ansvaret for å gjennomføre videregående befalsutdanning I og II for Luftforsvaret.
Luftkrigsskolen driver også forskning og utvikling (FoU) med fokus på fagfeltene luftmakt (militærteori, utenriks- og sikkerhetspolitikk) samt administrativ og organisatorisk ledelse. Skolen har egne fagmiljøer på disse fagfeltene, og forskerne publiserer og holder foredrag både i Norge og internasjonalt. Luftkrigsskolen har samarbeid med institutter ved NTNU, og internasjonalt med forskningsmiljøer innen luftmaktsteori. Luftkrigsskolen gjennomfører årlig Sjef Luftforsvarets Luftmaktseminar og Sjef Luftforsvarets lederskapsseminar, i tillegg til mindre faglige seminarer og arrangementer.
Länsväg 1067 (Västerbottens län)
Länsväg AC 1067 er en svensk sekundær länsväg som går mellom Stekenjokk og Vilhelmina i Vilhelmina kommune.
Strekningen mellom Stalon og Vilhelmina er del av Sagaveien.
Drôme
Drôme er et fransk departement i regionen Auvergne-Rhône-Alpes. Hovedbyen er Valence og departementet er navngitt etter elva Drôme.
Det er tre arrondissementer, 36 kantoner og 364 kommuner i Drôme.
Fastelavn
Fastelavn er en opprinnelig katolsk kirkefest som i norske hjem tradisjonelt markeres med fastelavnsboller og fastelavnsris på fastelavnssøndagen, den siste festdagen før fastetiden. Selve ordet betyr «kvelden før fasten» (fra nedertysk vastelavent der avent betyr «aften»), og betegnet egentlig kvelden før askeonsdag. Siden har «fastelavn» blitt betegnelse på alle de siste tre dagene før fasten, nemlig fastelavnssøndag («førfastesøndagen»), blåmandag og feitetirsdag.
Fastetiden i den romersk-katolske kirken er tidsperioden på 40 dager fram til påske (minus søndagene som ikke er fastedager), altså fra og med askeonsdag til og med påskeaften. I fasteperioden bør den troende spise lite eller helt avstå fra alkohol og kjøtt, konsentrere seg disiplinert om anger, omvendelse og tro, og minnes Bibelens fortelling om Jesu fristelse da Jesus oppholdt seg 40 dager i ørkenen, og ble fristet av djevelen tre ganger.
Fastelavn er også avslutningshelg for karnevalsperioden i flere land, blant annet feiringen av mardi gras (fransk for «fetetirsdag») i New Orleans i USA. Fastelavn vil alltid falle på en søndag 49 dager (7 uker) før 1. påskedag, det vil si i tidsrommet fra 1. februar til 7. mars, eller i skuddår fra 2. februar til 7. mars.
Historikk
Fasten blir innledet med askeonsdag som er onsdagen 40 dager (søndager ikke medregnet) (6½ uke) før påskedag. Senere ble søndagen til «fleskesøndag» eller «fastelavnssøndag», mandagen «blåmandag» eller «fleskemandag», og tirsdagen «hvitetirsdag», «fetetirsdag» eller «tuventirsdag» er inkludert i fastelavn. Enda senere ble fastelavn til én hel uke. Fastelavn er innledningen til den kommende fastetid, så det gjaldt å spise seg opp i forkant av 40 dagers faste. Fastelavnsbollen med sitt fyll av krem og eventuelt syltetøy, er et minne om dette. Fra Tåning kirke utenfor Skanderborg i Danmark finnes to overmalte kalkmalerier fra ca 1500 som viser et fastelavnsopptog. En gutt ser ut som han har tatt på seg pavens tiara. En person spiller sekkepipe og har på seg en hatt pyntet med et avgnagd fiskebein, trolig en henvisning til kostholdet under fasten. Løyene kunne bli så drøye at kong Christian 2. kladdet en forordning for skolene omkring 1520: «Heretter skal ingen prest, degn (eldre elev) eller pebling (yngre elev) ''forkle seg til fastelavn som forløper, munk eller dødning for å løpe rundt og tigge og gjøre ugagn som de har gjort hittil. De som gjør det, skal piskes''.» Dette forbudet som aldri ble satt ut i praksis, var rettet mot geistligheten, medregnet latinskolenes elever som hjalp til ved gudstjenestene. Kirkens folk skulle ikke løpe rundt i gatene, utkledd som munker eller dødninger. I 1604 kom det til et sammenstøt mellom to fastelavnsopptog i Ribe i Sønderjylland, slik at saken ble skrevet inn i byens tingbok. I den ene prosesjonen deltok rådmannens sønn Hans Klyne, utkledd og maskert, og to brødre Pedersen der den ene bare var kledd i bleie, enda dette var i februar. I Hundegade kom de i slagsmål med en fiskeselger, en mann utkledd med en pukkel på ryggen ble også involvert, og saken endte i retten. Etter reformasjonen var fastelavn en uvelkommen, katolsk skikk som almuen likevel holdt fast på. Holbergs oldefar, biskop Ludvig Hanssøn Munthe, innførte fem ukentlige pasjonsprekener i fastetiden i Bergen som en motvekt mot de fastelavnsopptog som byens håndverkere fortsatte med, selv om biskop Munthe anså dem som «hedenske og papistiske skikker».
Fastelavn i dag
Fastelavn er avslutningshelgen for karnevalet i flere land. Begrepet brukes bare i Nord-Europa, i Danmark, Norge, Island, Grønland, Estland, Latvia og Færøyene. Norge har hatt karnevalsmarkeringer hele 1800-tallet, og Christianias borgere deltok aktivt i ball i Biedermeyer-perioden (1819-48). Maskerader og kunstnerkarneval florerte i Christiania etter 1850 frem mot første verdenskrig. Kunstnerforeningen arrangerte karneval fra 1863, og flere komposisjoner er skrevet med musikk for anledningen. Siden 1980-tallet har det vært karneval og ball i Oslo hvert år, der høydepunktet er Operaballet. Noen av de mest berømte karnevalene i utlandet finnes i Rio de Janeiro, Venezia, Tenerife og Luzern, mens Operaballet i Wien ble listet på UNESCOS verdensarvliste i 2010. I Norge er det vanlig å plukke inn bjerkegreiner og lage fastelavnsris. Fastelavnsris er blitt solgt av Norske kvinners sanitetsforening etter krigen, med fargede fjær i primærfarger blant grenene. Fargede ris i oppsatser selges fra januar/februar og står fremme frem til fastelavn. Opprinnelig kunne fastelavnsriset brukes til å rise foreldre før de stod opp om morgenen, som et fruktbarhetssymbol. Risene skulle brukes for å vekke til live fruktbarheten hos kvinner, dyr og trær.
Fastelavn feires i mange barnehager ved at barna kler seg ut med kostymer og ansiktsmaling, alternativt pynter området rundt.
Nils Nordberg
Nils Nordberg (født 26. mars 1942 i Verdal) er tidligere instruktør i NRK Radioteatret og ekspert på kriminallitteratur. Han har også oversatt bøker, blant annet romanene og novellene om Sherlock Holmes og en rekke hørespillmanus.
Fastelavn
Danske tradisjoner
I Danmark går barn med raslen, det vil si «rasling», der utkledte barn går rundt i nabolaget mens de synger Fastelavn er mit navn og tigger penger, fastelavnsboller eller godteri. En viktig del av dansk fastelavn er «å slå katten av tønnen», en skikk som trolig kom til landet med de nederlandske bøndene som bosatte seg på Amager på oppfordring av Christian 2. rundt 1520. Tidligere het det seg at svarte katter brakte ulykke, og slo man i hjel en svart katt, berget man seg fra uhell. Derfor ble det en tradisjon at folk samlet seg på byens torg til fastelavn, puttet en svart katt i en tønne og slo tønnen i stykker. Skikken er kjent også fra Skåne, England og Tyskland. Han som lyktes med å slå katten av tønnen, ble årets «kattekonge» og fikk velge seg en «kattedronning» blant jentene. Å være «kattekonge» ga stor prestisje, på Amager slapp «kattekongen» å betale skatt i ett år. I Danmark fikk den skrekkslagne katten stort sett lov å stikke av, og etter hvert gikk man over til å bruke en kattefigur av gamle kluter. Men i Tyskland praktisertes katzenschlagen («katteslåing»), der en katt ble slått i hjel og gravlagt på åker og mark, som dermed ble vernet mot ulykker.
Nils Nordberg
Nordberg er cand.mag. i språk og litteratur, og folkeminnevitenskap, og arbeidet i NRK som vikar i NRK Radio 1966-1969 og som programsekretær 1969-1973. Fra 1973 var han tilknyttet NRK Radioteatret der han var programsekretær/regissør fra 1973 til 2009. Han har satt opp 130 hørespillproduksjoner, mange av dem krim og science fiction. Han var sjef for Radioteatret 1990–1991. Nordberg har også virket som dramatiker, faglitterær forfatter, anmelder og konsulent for forlag og film.
Fastelavn
Danske tradisjoner
I moderne dansk fastelavnsfeiring er tønnen fylt med godteri, og den som slår tønnen så godteriet tømmes ut, kåres til «kattekonge» eller «kattedronning». Skikkene varierer noe, slik at det noen steder ikke nevnes noen katt, mens det er den som slår bunnen ut av tønnen, som krones som «konge», og den som slår ned siste tønnestaven, krones som «dronning». Andre foretrekker at den som slår bunnen ut, krones som «konge», mens den som slo slaget rett før, krones som «dronning».
Nils Nordberg
Som instruktør og dramaturg i Radioteatret har Nordberg stått bak produksjoner som «Sort messe», «Jernvognen», og serier om detektiver som Sherlock Holmes, Philip Marlowe, Varg Veum, Julia Tinnberg og Knut Gribb. Han har også satt opp hørespill i helt andre genrer, som Tor Åge Bringsværds «Den himmelske stresskoffert» og Henrik Ibsens «Hærmennene på Helgeland».
Nordberg har vært president i Rivertonklubben. Hans hovedfelt er krim, men han har også arbeidet sammen med norske science fiction-forfattere og science fiction-kjennere.
I 2005 skrev Nordberg en fortelling for tegneseriebladet Fantomet: «Kongen av Norge» som har handling fra 1905. Tegnet av Hans Lindahl og med en handling fra unionsoppløsningen med personer som kong Haakon VII, Fridtjof Nansen og unge Olav, foruten en viss herr Walker.
Nils Nordberg har lest inn flere lydbøker, og kommentarer på en rekke TV-dokumentarer. En av dem, sendt på NRK våren 2010, er Apokalypse – verden i krig.
Siden 2022 er Nordberg fortellerstemme og dramainstruktør for podcasten Nervøse tider .