cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Samnaun
Turisme
Vinterturisme er en betydelig inntektskilde. Samnauns skiløyper er knyttet sammen med de i den østerrikske kommunen Ischgl på andre siden av grensen og fjellene.
Under koronaviruspandemien i 2020 var grenseområdet Ischgl-Samnaun i februar et betydelig smittested.
Elektrostatikk
Elektrostatikk er den delen av fysikken som omhandler fenomen som oppstår i forbindelse med elektriske ladninger som ikke beveger seg. De sies derfor å være «statiske». I en slik tilstand vil de ha en viss fordeling i rommet og forårsake et elektrisk felt som ikke forandrer seg med tiden. Dette feltet inneholder elektrisk energi som kan forvandles til andre former.
Analogt til elektrostatikk er magnetostatikk som omhandler det magnetiske felt fra permanente magneter eller stasjonære, elektriske strømmer. Så snart disse forandrer seg med tiden, vil det oppstå elektriske felt beskrevet ved Faradays induksjonslov. Likedan vil elektriske ladninger i bevegelse skape magnetfelt. Under slike forhold må både elektrostatikken og magnetostatikken erstattes med generell elektrodynamikk som er styrt av Maxwells ligninger.
Det er vanlig å skille mellom elektrostatikk og statisk elektrisitet som er navnet på det mer hverdagslige fenomenet man blant annet kan oppleve ved gnidning mellom forskjellig materialer. Dette skyldes frie ladninger i ustabile fordelinger på materielle overflater. Når de induseres ved gnidning, blir fenomenet omtalt som «gnidingselektrisitet» eller som en triboelektrisk effekt. Så lenge disse ladningene forblir i ro, beskrives deres fordeling og genererte felt som i elektrostatikken.
Legevakt
Legevakt er et allmennmedisinsk behandlingstilbud beregnet på akutte tilstander utenom vanlig åpningstid for legekontorene. Alle norske kommuner er pålagt å ha en legevaktordning.
Ulstein Group
Ulstein Group er et norskeid og familieeid industrikonsern med virksomhet innen designutvikling og bygging av skip, system og løsninger innen kraft og kontrollstyring av skip og maritime systemer. Hovedkontoret ligger i Ulsteinvik i Møre og Romsdal, et sentralt område for den norske maritime klyngen. Konsernsjef er Cathrine Kristiseter Marti. Styreleder er Tore Ulstein. Ulstein Verft er det største enkeltselskapet.
Elektrostatikk
Grunnleggende lover
Et statisk, elektrisk felt er forårsaket av elektriske ladninger i ro. En hvilken som helst fordeling av slike ladninger kan anses som en samling av punktladninger som hver gir opphav til et elektrisk felt beskrevet ved Coulombs lov. Kan disse punktladningene qi  lokaliseres i bestemte posisjoner ri, er feltet i et punkt r  forårsaket av alle ladningene gitt som
hvis man benytter vanlige målenheter som angitt i SI-systemet hvor 1/4π ε0  er Coulombs konstant. Denne summen viser at det totale feltet oppfyller superposisjonsprinsippet ved at bidraget fra hver ladning er uavhengig av tilstedeværelsen av de andre ladningene.
Kikutstua
Kikutstua er en betjent turisthytte i Nordmarka ved Oslo, eid av Skiforeningen. Stua ligger 344 moh, på nordsiden av Bjørnsjøen. Like nord for stua ligger Kikuttoppen, et av Nordmarkas høyeste punkt.
Elektrostatikk
Grunnleggende lover
som går over hele rommet. Feltet går vanligvis mot null i stor avstand fra alle ladninger. Men det gjelder ikke for feltet utenfor en plan ladningsfordeling. Her kan det bare variere i en retning. Ved å utføre integrasjonen finner man at det må være konstant i dette spesielle tilfellet.
Kikutstua
Nordmarka i Oslo har i over hundre år vært et yndet mål for skiløpere og fotturister på egenpreparerte løyper og skogsstier. I starten sto de fastboende på gårdene i marka for bevertning og innlosjering av turistene. Etter hvert ble trafikken så stor at Skiforeningen så behov for et eget serverings- og overnattingssted syd i marka.
Elektrostatikk
Gauss' lov
Det elektriske feltet kan illustreres ved å tegne feltlinjer. De er kontinuerlige kurver som i hvert punkt har en tangent som er parallell med feltet i samme punkt. Hver slik feltlinje går fra en positiv ladning til en like stor negativ ladning. Desto tettere feltlinjene ligger, jo sterkere er feltet.
Kikutstua
Godseier Harald Løvenskiold stilte en tomt ved Bjørnsjøen til disposisjon, og i 1926 var Kikutstua ferdigbygget. Arkitekt for bygget var Thorvald Astrup. Stua har hele tiden vært i Skiforeningens eie og drives av et bestyrerpar.
Elektrostatikk
Gauss' lov
Dette bildet gjør det naturlig å innføre begrepet elektrisk fluks. Det matematiske uttrykket for det elektriske feltet fra en vilkårlig ladningsfordeling kan da erstattes med Gauss' lov. Den sier at den totale fluksen som går gjennom en vilkårlig tenkt og lukket «Gauss-flate» er lik med den totale ladningen innenfor flaten dividert med ε0. Denne ekvivalente loven kan ofte gi en mer direkte bestemmelse av feltet som skal beregnes.
Kikutstua
I dag har syklistene i stor grad overtatt for turister til fots. Skogsdriften i marka finansierer vedlikeholdet av et godt utbygd skogsbilveinett, som gjør marka populært både til trening og rekreasjon. Et godt samarbeid mellom Skiforeningen og Løvenskiold Skog har samtidig gjort at det i dag er laget traseer for skiløyper som krever lite snø før løypene blir bra.
Elektrostatikk
Gauss' lov
Et enkelt eksempel på bruk av denne er akkurat beregningen av feltet utenfor en uendelig plan og konstant ladningsfordeling. Man tenker seg da en lukket Gauss-flate med form av en sylinder med akse normalt på planet og topp og bunn på hver side av dette. Ut fra symmetri må det elektriske feltet E  stå normalt på planet og derfor kun gå gjennom disse to endeflatene. Har hver av dem arealet A, er den totale fluksen gjennom sylinderen lik med 2AE. Hvis ladningstettheten på planet er σ, er den totale ladningen innenfor sylinderen nå lik med σA. Gauss' lov sier da at feltet utenfor planet har den konstante verdien
Legevakt
Organisering
Tidligere var legevaktene bemannet med en allmennpraktiserende lege i hjemmevakt og det var vanlig at legen reiste i sykebesøk hjem til pasienten, eller de møttes på legens kontor.
UKS (andre betydninger)
UKS kan være:
Elektrostatikk
Gauss' lov
Dette enkle resultatet har mange praktiske anvendelser innen elektrostatikken.
Legevakt
Organisering
De siste årene er det stadig mer vanlig at legevakt organiseres som samarbeid mellom flere kommuner og er plassert i en sentral legevaktstasjon, gjerne også med legevaktsentral og noen steder i et lokalsykehus.
Legevaktsentralen i større områder er vanligvis bemannet med en eller flere leger og en eller flere sykepleiere. Det er mye vanligere at de dårlige pasientene hentes med ambulanse til legevaktsentralen enn at legene reiser ut til pasienten. Imidlertid blir det nå lagt vekt på at legevaktslegen skal kunne rykke ut til pasienter når dette er nødvendig.
Legevaktbil
Enkelte legevakter har uniformert bil med blålys og sirene som kan brukes til utrykning.
Elektrostatikk
Maxwells første ligning
Ved bruk av divergensteoremet kan den globale formuleringen av Gauss' lov skrives på den lokale formen
som gjelder i hvert punkt i rommet. Denne differensielle versjonen av Gauss' lov er Maxwells første ligning. Den gjelder også for ikke-statiske felt og ladningsfordelinger.
Legevakt
Eksterne lenker
Telefonnummer og annen kontaktinformasjon for alle landets kommunale legevakter
Elektrostatikk
Maxwells første ligning
Benytter man det generelle uttrykket for feltet fra en kontinuerlig ladningsfordelingen og tar divergensen ved bruk av nabla-operatoren, må man derfor ha at
som følger av definisjonen til Diracs deltafunksjon. Man kan derfor matematisk beskrive en punktladning q  i posisjon r ' som en kontinuerlig ladningsfordeling med en ladningstetthet
Ulstein Group
X-BOW®
Mange, men ikke alle, skipene som blir bygget er basert på Ulstein sine egne design, Ulstein-design, der de to innovasjonene X-BOW og X-STERN® ofte er innarbeidet. X-BOW ble tildelt Årets Ingeniørbragd av Teknisk Ukeblad i 2005. . 10 år etter markerte konsernet mer enn 100 solgte X-BOW-design. .
Elektrostatikk
Elektrostatisk potensial
Hvis man benytter det uttrykket for det elektriske feltet som er forårsaket av statiske ladninger, finner man at ∇ × E = 0  da
At curl til det elektrostatiske feltet alltid er null, betyr at det kan skrives som gradienten av et skalart, elektrisk potensial. Kalles dette for V(r), har man da. Ved å bruke sammenhengen
er derfor potensialet fra diskrete punktladninger gitt som
mens det for en kontinuerlig ladningsfordeling kan beregnes fra integralet
Kikutstua
Kikutstua er et populært overnattingssted, med 62 sengeplasser og servering.
Elektrostatikk
Elektrostatisk potensial
Uttrykt ved dette potensialet går den lokale formen av Gauss' lov over i Poissons ligning
Den er vanligvis lettere å løse enn for loven på vektoriell form. I områder av rommet hvor det ikke finnes ladninger, oppfyller derfor det elektriske potensialet Laplace-ligningen ∇ 2V = 0.
Ladet kuleskall
Da Coulombs lov har samme form som Newtons gravitasjonslov, betyr det at det elektriske feltet fra et kuleskall med jevnt fordelt ladning Q  er det samme som feltet fra en punktladning Q  i kulens sentrum. Det er en konsekvens av Newtons skallteorem og i elektrostatikken i overensstemmelse med Gauss' lov. Men det betyr også at feltet innenfor kuleskallet er null slik at potensialet der er konstant.
Hvis kuleskallet har radius R, vil den jevnt fordelte ladningen Q  tilsvare en konstant overflateladningstetthet σ = Q/4π R 2. Potensialet i et punkt P  med avstand r  til kuleskallets sentrum kan finnes ved først å beregne potensialet av en ring på skallet hvor alle punktene har samme avstand s  til P. Potensialet av denne ladete ringen med omkrets 2πR sinθ  er da hvor dens ladning er
Åpningsvinkelen θ  kan uttrykkes ved avstanden s  ved bruk av cosinussetningen
som ved derivasjon gir sammenhengen sds = Rr sinθdθ  mellom differensialene. Ved integrasjon over s fra den nedre grensen r - R  til den øvre grensen r + R  finnes dermed verdien
for potensialet fra hele kuleskallet. Dette er i overensstemmelse med potensialet for en punktladning Q  i dets sentrum. Hvis punktet P  ligger innenfor kuleskallet, vil denne beregningen kun forandres ved at den nedre grensen i integrasjonen vil være R - r, mens den øvre grensen er R + r. Det gir potensialet Q/4π ε0R  som derfor er konstant innenfor kuleskallet.
Eksempel: Linjeladning
Et illustrerende eksempel er feltet fra en rett linjeladning med lineær ladningstetthet λ. Er linjen uendelig lang, kan feltet beregnes enten ved direkte integrasjon eller ved bruk av Gauss' lov. I et punkt med avstand ρ  til linjen finner man da at det har størrelsen
og er rettet normalt på linjen. Denne komponenten er gitt som gradienten -∂V/∂ρ  av potensialet V. Forskjellen i elektrisk potensial i punktet ρ  og et referansepunkt ρ0  er dermed
Aleksandar av Jugoslavia (1924)
Aleksandar av Jugoslavia (serbisk: Александар (Павлов) Карађорђевић; født 13. august 1924 i White Lodge i Richmond Park, England, død 12. mai 2016 i Paris, Frankrike ) var prins av Huset Karađorđević. Han var eldste sønn av prins Paul, som var regent av Jugoslavia fra 1934 til 1941, og hans hustru Olga av Hellas og Danmark.
Elektrostatikk
Eksempel: Linjeladning
Mens referansepunktet for potensialet fra en punktladning vanligvis er uendelig langt borte hvor potensialet er null, må man for en linjeladning benytte et referansepunkt i endelig avstand fra linjen.
Ladet linjestykke
Har linjeladningen en endelig lengde, vil ikke det elektriske feltet overalt stå normalt på den. Dette er spesielt fremtredende nær dens to endepunkt. Nøyaktig i forlengelsen av endepunktene vil feltet ha samme retning som linjen.
Det er enklest å beregne det elektriske potensialet. Har denne linære ladningsfordelingen lengde 2L  og ligger langs y-aksen med sitt midtpunkt i origo, er potensialet i et punkt i xy-planet gitt ved integralet
Koordinaten x  gir her avstanden fra feltpunktet til linjen. Da potensialet må være rotasjonssymmetrisk om y-aksen, vil det overalt ha denne formen med x erstattet med den generelle avstanden ρ.
Dette resultatet kan forenkles ved å observere at
er avstandene fra feltpunktet (x,y)  til endepunktene for linjeladningen. Ved å innføre de nye variable
kan nå uttrykket for potensialet forenkles til
ved å benytte at u ± v ± L - y = (u ± L)(1 + v/L) siden uv = - Ly. Det er derfor uavhengig av v  slik at ekvipotensialflatene er gitt ved betingelsen u = konstant. Men dette definerer en ellipse med linjestykkets endepunkt som brennpunkt. På samme måte er feltlinjene gitt ved v = konstant som betyr at de er hyperbler med de samme brennpunktene som ellipsen. På grunn av symmetrien om y-aksen, blir ekvipotensialflatene i tre dimensjoner sfæroider eller rotasjonsellipsoider.
I nærheten av midten til linjestykket er x,y << L. Der kan man for potensialet tilnærmet skrive at
Ledere og isolatorer
En isolator kan ikke lede elektrisk strøm da den ikke har frie ladningsbærere. Man kan fjerne noen av disse eller addere noen ekstra til med det resultat at isolatoren inneholder ladninger som sitter urørlig i faste plasser. Den er da ladet og inneholder et elektrisk felt som kan beregnes på vanlig måte.
Derimot inneholder en elektrisk leder elektroner som kan bevege seg fritt. Det betyr at under statiske forhold må overalt inni lederen. Hvis det ikke er tilfelle, ville det minste elektriske felt sette elektronene i bevegelse og fordele dem omkring i lederen på nytt slik at det igjen ble null og dermed gjenopprette den elektrostatiske likevekten.
Det er kun på overflaten av lederen at feltet kan være forskjellig fra null. Her må det være rettet normalt på overflaten. Hadde det hatt en komponent i overflaten, ville denne ha satt elektroner i bevegelse langs overflaten. Og det kan ikke forekomme under elektrostatiske forhold.
Hvis man tenker seg en liten, sylindrisk Gauss-flate med akse normalt på overflaten og endeflater like over og under denne, vil det elektriske feltet E  bare gå gjennom endeflaten som ligger utenfor metallet da det er null innenfor. Har denne arealet A, sier da Gauss' lov at hvor Q  er ladningen på overflaten som ligger innenfor sylinderen. Feltet utenfor en metallisk leder er derfor
hvor σ = Q/A  er overflateladningstettheten. Den vil i allminnelighet variere fra sted til sted. Da dette feltet står vinkelrett på overflaten, betyr det også at denne vil være en ekvipotensialflate hvor det elektriske potensialet V = konstant.
Elektrostatisk skjerming
Det elektriske feltet fra en ytre ladning vil påvirke et metall på den måten at det vil gi opphav til en overflateladning på metallet som vil bli slik fordelt at den sammen med feltet fra den ytre ladningen gir et totalfelt inni metallet. Dette er elektrostatisk induksjon.
Denne effekten kan illustreres ved å betrakte et metallisk kuleskall eller hul kule med en flyttbar ladning +Q  inni dens hulrom slik plassert at den ikke kommer borti metallet. Elektriske feltlinjer vil gå fra denne ladningen til innerveggen og treffe denne vinkelrett slik at den er en ekvipotensialflate. Den induserte ladningstettheten på flaten vil variere med posisjonen til ladningen Q. Men den totale, induserte ladningen vil være. Det kan bevises ved å velge en sfærisk Gauss-flate S inne i metallet. Der må feltet være null slik at Gauss' lov gir
Da denne hule kulen opprinnelig var uladet, betyr det at på den ytre overflaten må det må befinne seg en total, indusert ladning. Og denne er uniformt fordelt, uavhengig av posisjonen til ladningen +Q  i hulrommet.
Feltet utenfor kuleskallet står normalt på dets ytrevegg og har samme størrelse som om det kom fra en punktladning +Q  i kulens sentrum. Den metalliske kuleveggen «skjermer» det ytre feltet fra kjennskap til den flyttbare ladningens posisjon i hulrommet.
Hvis den flyttbare ladningen +Q  plasseres utenfor kuleskallet, vil det fremdeles indusere en viss overflateladning på dets yttervegg. Men dens totale verdi er nå null. På den siden som vender mot den eksterne ladningen, vil elektriske feltlinjer gå vinkelrett inn mot ytterveggen slik at man der har en negativ overflateladning. Den blir kompensert med en tilsvarende positiv overflateladning på den motsatte side hvor elektriske feltlinjer går vinkelrett ut fra ytterveggen i samme retning som feltlinjene fra den flyttbare ladningen +Q . På innerveggen av kuleskallet vil det i dette tilfellet ikke finnes induserte ladninger da hulrommet nå er tomt. Det elektriske feltet her er null og potensialet derfor konstant. Den metalliske kuleveggen har avskjermet effekten til den ytre ladningen.
Denne skjermingen er uavhengig av den geometriske formen til det hulrommet som er skapt inne i lederen og dens form. I hvert slikt hulrom vil effekten av ytre ladninger ikke merkes. Det vil alltid induseres overflateladninger slik at det elektriske feltet er null i hulrommet. På innerveggene vil det ikke være overflateladninger, bare på hulrommenes yttervegger. Slike hulrom kalles Faraday-bur og har stor praktisk betydning.
Historie
Den fysiske forståelse av elektrostatiske fenomen oppstod på begynnelsen av 1800-tallet etter oppdagelsen av Coulombs lov. Da denne hadde samme form som Newtons gravitasjonslov, kunne mange resultat fra beregninger av tyngdekraften tas direkte over til beregning av det elektriske feltet. Det betydde også at det elektriske potensialet måtte oppfylle Laplace-ligningen.
Begynnelsen av elektrostatikk som en ny gren av moderne fysikk kan settes til 1812 da Poisson presenterte arbeidet Sur la Distribution de l’Électricité a la Surface des Corps Conducteurs for det franske vitenskapsakademiet. Her viste han at frie ladningsbærere i elektrisk ledere må fordele seg på deres overflate på en slik måte at inne i dem er det elektriske feltet under elektrostatiske forhold. Med denne forståelse beregnet han overflateladningstetthetene på to ladete, kuleformete ledere under gjensidig påvirkning. Spesielt elegant var den eksakte løsningen han fant for fordelingen av ladning på en leder formet som en ellipsoide. Er totalladningen Q  og a, b og c  halvaksene til ellipsoiden, er overflatettheten gitt som
I grensen hvor ellipsoiden går over til å bli en sfærisk kule med radius a, går dette over i det trivielle resultatet Q/4πa2.
Året etter viste Poisson at Laplace-ligningen ikke er generelt gyldig inni i en ladningsfordeling og må erstattes av det som i dag kalles Poisson-ligningen. Han kom frem til dette ved å studere nærmere integralet som gir potensialet fra en kontinuerlig ladningsfordeling med tetthet ρ(x). Men dette uttrykket er bare gyldig hvis denne fordelingen er i et ubegrenset, uendelig stort rom. Hvis det finnes andre ledere til stede, må deres overflater være ekvipotensialflater. Disse utgjør derfor grensebetingelser som vil modifisere løsningen av Poissons differensialligning. I 1828 viste George Green i arbeidet An Essay on the Application of Mathematical Analysis to the Theories of Electricity and Magnetism hvordan dette mer generelle problemet med større praktisk betydning kan løses på en helt ny og systematisk måte som siden er blitt omtalt som bruk av Green-funksjoner. Dette arbeidet åpnet veien for en mengde nye løsninger av elektrostatiske problem og markerte begynnelsen av en periode hvor engelske fysikere og matematikere overtok hegemoniet på dette feltet.
Speilladninger
Med Greens nye metoder kan man beregne det elektriske potensialet fra gitte ladninger i nærvær av en eller flere ledende grenseflater. Ladningene vil indusere overflateladninger på lederne som igjen påvirker potensialet i rommet mellom lederne. I noen spesielle tilfeller der en eller flere av disse grenseflatene faller sammen med ekvipotensialflatene som oppstår på grunn av ekstra, tenkte ladninger, kan beregningen betraktelig forenkles. Slike tenkte ladninger kalles for speilladninger. De befinner seg alltid der potensialet ikke skal beregnes, det vil si vanligvis innenfor en grenseflate.
Et enkelt eksempel er å betrakte en punktladning Q  utenfor i et uendelig stort og ledende plan i avstand d  fra dette som man kan tenke seg som xy-planet. Det antas å ha potensialet. Fra ladningen i posisjon z = d  går det ut feltlinjer som treffer planet vinkelrett og dermed induserer en overflateladning σ (x,y). Hvis man nå fjerner det ledende planet og erstatter det med en punktladning -Q  i speilpunktet z = -d  til den gitte ladningen, vil potensialet (og feltet) for z > 0  være som i det gitte problemet med den ledende flaten i z = 0. Da det i dette området nå kan tilskrives to punktladninger, vil det være
På den måten er det opprinnelige problemet redusert til en beregning av potensialet fra den gitte ladningen og dens speilladning.
Det elektriske feltet har z-komponenten Ez = - ∂V/∂z  slik at den induserte overflateladningen i det ledende planet er
Rett under ladningen Q  er derfor ladningstettheten maksimal med størrelse σ(0,0) = -Q/2πd 2. Integrerert over hele planet finner man som forventet at den totale, induserte ladningen er -Q.
Med flere slike grenseflater kan en punktladning gi opphav til flere speilladninger. Grenseflatene behøver heller ikke å være plane. For eksempel kan potensialet for en punktladning utenfor en ledende kuleflate beregnes på samme måte ved å lokalisere en passende speilladning inni kula.
Elektrostatisk energi
Fra definisjonen av det elektriske potensialet V  er den potensielle energien til en punktladning q  gitt som. Skyldes potensialet en punktladning q1, vil energien til en annen punktladning q2  i avstand r12 fra den første være
når vi setter potensialet i det uendelige fjerne lik null. Hvis nå en tredje ladning q3  plasseres i potensialet fra de to første, vil den totale energien til disse tre punktladningene være
hvor r13  og r23  er avstanden mellom denne nye ladningen og de to opprinnelige. Den siste summen på høyre side er potensialet Vi  fra de de to andre ladningene som virker på ladningen qi. Ved å legge til flere ladninger til dette systemet, vil man i det generelle tilfellet for en samling av N  slike punktladninger kunne skrive den totale, potensielle energien som
er potensialet fra alle andre ladninger som virker på qi. De må alle befinne seg i forskjellige posisjoner slik at ingen av de relative avstandene ri j  er null.
Selvenergier
Dette resultatet for den potensielle energien er kun gyldig for punktladninger. Hvis systemet består av en kontinuerlig fordeling av ladning, må man tenke seg at den består av en samling av punktladninger. For eksempel, et uniformt ladet kuleskall med total ladning Q har en elektrostatisk energi som nå kan beregnes. Hvis man betrakter en punktladning q på skallet, vil den ha en potensiall energi hvor potensialet fra alle de andre ladningene på skallet er. Hvis man så summerer opp tilsvarende bidrag for samtlige punktladninger på skallet, vil ∑q = Q  slik at den totale, potensielle energien til skallet er
Faktoren 1/2 foran signaliserer at dette er en selvenergi. Det betegner den potensielle energien til en ladning som befinner seg i potensialet skapt av den selv.
Man kan komme frem til samme resultat ved å bygge ladningen systematisk opp til verdien Q. Man tenker seg da at man bringer stadig nye ladninger fra det uendelige og plasserer de jevnt fordelt på kuleskallet. Hvis man da har samlet sammen ladningen q  på kuleskallet, vil tilførsel av en infinitesemal ladning dq  øke den potensielle energien med hvor nå. Ved integrasjon blir derfor den totale, potensielle energien
som derfor gir det samme resultat. I grensen hvor radius R  til kuleskallet går mot null, blir denne potensielle energien uendelig stor. Dette er et problem ved alle selvenergier og dukker også opp igjen ved en kvantemekanisk beregning.
Elektrisk feltenergi
Det generelle uttrykket for den potensielle energien til en samling av punktladninger kan også benyttes til å finne energien for en kontinuerlig fordeling av slike ladninger. Den kan da beskrives ved en elektrisk ladningstetthet ρ = ρ(r)  som gir opphav til et potensial En slik ladningsfordeling har dermed den potensielle energien
Ved bruk av divergensteoremet kan det første leddet på høyre side skrives om som et integral over overflaten til integrasjonsvolumet. Hvis dette er uendelig stort, ligger denne overflaten uendelig langt borte hvor alle elektriske felt og potensial er lik null. Dette leddet bidrar derfor ikke. I det andre leddet kan man benytte sammenhengen E = - ∇V  som gir resultatet
Integranden her kan nå forstås som en tetthet av potentiell energi,
som ligger i det elektriske feltet. I motsetning til formelen i utgangspunktet for beregningen gir denne formen alltid et positivt resultat. Det kan forklares ved at punktladningene har en uendelig stor selvenergi som ikke ble tatt med.
For et ladet kuleskall med radius R og ladning Q  er det elektriske feltet null inni kulen og utenfor. Dets totale, potensielle energi er derfor
i overensstemmelse med tidligere resultat. For en uniformt ladet kule er feltet inni kulen forskjellig fra null. Dette vil dermed også bidra til den potensielle energien. For en slik kule kan da resultatet for den potensielle energien skrives på samme måte, bare med faktoren 1/2 erstattet med 3/5.
Maxwells spenningstensor
En oppladet platekondensator har ladninger ±Q  på platene som holdes i en avstand d  fra hverandre. Har de arealet A, tilsvarer det en ladningstetthet σ = Q/A  med motsatt fortegn på hver av dem. De gir igjen opphav til de motsatt rettete feltene   hvis man antar at det ikke er luft mellom platene. Totalfeltet mellom dem blir da = Q/ε0A, mens det blir null utenfor platene.
Da de to platene har motsatt ladning, virker de tiltrekkende på hverandre. Denne kraften F  kan finnes ved å betrakte den ene platen med ladning Q  i feltet E1 fra den andre, det vil si  = Q2/2ε0A. Uttrykt ved totalfeltet E  mellom platene, kan derfor tiltrekningskraften per flateenhet skrives som
som er et negativt trykk eller mekanisk spenning. Alternativt kan kraften finnes fra den totale, elektrostatiske energien
mellom platene. Dette er en potensiell energi som ved en forandring av avstanden d mellom platene gir opphav til kraften i overensstemmelse med forrige resultat. Mens den første beregning er et direkte resultat av Coulombs lov, er denne siste beregningen basert på eksistensen av et elektrisk felt. Maxwell var en av de aller første som innså betydningen av felt i fysikken. Basert på sin forståelse kunne han vise at mer generelle beregninger av elektrostatiske krefter på utstrakte legemer hvor Coulombs lov ikke strekker til, kan erstattes med bruk av en spenningstensor oppkalt etter han. Resultatet for F/A  i en platekondensator er hovedkomponenten av denne tensoren i feltets retning. Den får også et tiltsvarende bidrag fra tilstedeværelsen av et magnetisk felt.
Kuwait under Sommer-OL 2008
Kuwait under Sommer-OL 2008. Åtte sportsutøvere, bare menn fra Kuwait deltok i fem sporter under Sommer-OL 2008 i Beijing. De vant ingen medaljer. Skyteren Abdullah Alrashidi var landets flaggbærer under åpningsseremonien.
30px|Judo Judo
'Menn
30px|Skyting Skyting
Menn
UFC 61
UFC 61: Bitter Rivals var et MMA-arrangement i regi av UFC i Las Vegas, Nevada, USA 8. juli 2008.
Langfredagsjordskjelvet i Alaska
Langfredagsjordskjelvet i Alaska (Good Friday Earthquake eller Great Alaskan Earthquake) inntraff den 27. mars 1964, og var det kraftigste jordskjelvet i USA i historisk tid. Det hadde en styrke på 9,2 Mw, og 131 mennesker omkom som følge av skjelvet. De fleste som omkom, druknet i tsunamiene jordskjelvet skapte. Skjelvets episenter var i Prince William-sundet. Havnebyene Valdez og Seward ble spesielt hardt rammet av tsunamiene.
Kikut
Kikut er en ås midt i Nordmarka i Oslo kommune. Høyeste punkt er Kikuttoppen (612 moh.), som er Oslos fjerde høyeste topp. Her er det fantastisk utsikt spesielt om en går litt nordover langs Kikuthøgda.
På sydsiden av Kikut, ved Bjørnsjøen, ligger Kikutstua (350 moh.). Betegnelsen «Kikut» brukes ofte også som en kortform for Kikutstua.
Norgesrekordhistorikk på 400 m fri
Sist oppdatert: 15. desember 2018
Joseph-Marie Trinh-Nhu-Khuê
Joseph-Marie Trinh-Nhu-Khuê (født 11. desember 1898 i Trang-Duê nær Hanoi i Vietnam, død 27. november 1978 i Hanoi) var en av den katolske kirkes kardinaler, opprinnelig utnevnt til det in pectore, og erkebiskop av Hanoi.
Den 28. april 1976 kunngjorde pave Paul VI navnet på de kardinaler han skulle kreere den 24. mai 1976, og holdt tilbake to av navnene (reservert in pectore). Men da kreeringen fant sted i mai, ble det hele offentliggjort hva gjaldt Trinh-Nhu-Khuê. For den andres vedkommende, tsjekkeren František Tomášek, ble navnet holdt hemmelig ett år til.
Kardinal Joseph-Marie Trinh-Nhu-Khuê deltok ved de to konklaver under «trepaveåret» 1978, 25.–26. august og 14.–16. oktober. Han døde ikke lenge etter, den 27. november 1978.
Episkopalgenealogi
Hans episkopalgenealogi er:
Elúl
Elúl (akkadisk Elūlu, hebraisk [ĕlúl], amharisk loul) er den sjette måneden i den babylonske og den jødiske kalenderen.
Opprinnelsen til det babylonske navnet er ukjent. Navnet forkommer på innskrifter fra Sippar, datert til 18. århundre f.Kr.
I Det gamle testamente er måneden bare nevnt ved sitt nummer. Månedsnavnet Elúl er nevnt bare én gang (Nehemja 6:15). Ved fangenskapet i Babylon 586-536 f.Kr. adopterte jødene de babylonske månedsnavnene. Det babylonske navnet for måneden Elul ble bevart ikke bare på hebraisk, men også på andre språk i innflytelsesområdet, for eksempel moderne tyrkisk, der september måned heter "Eylül".
Måneden varer i 29 eller 30 dager fra nymåne i august eller tidlig september etter den gregorianske kalenderen, men kan strekke seg inn i oktober. Rabbinsk praksis er ar skuddagen må komme på en søndag, mandag, onsdag eller fredag, og blir lagt til eneten 1. elúl eller 30. elúl. Karaitter avviser skuddagen, og praktiserer at måneden har 29 dager fast. I den rabbinske tradisjonen er måneden preget av botsgang som forberedelse til den guddommelige dommen som ble avsagt på Rosj hasjaná og beseglet på Jom kippúr. Hver morgen i måneden, unntatt sabbat, blir det blåst i en sjofar ved synagogene. Fromme jøder faster, og noen vier nettene sine til resitering av selihót, liturgiske stykker som ber om guddommelig tilgivelse, enten fra andre dagen i måneden (sefardiske jøder) eller fra utgangen av siste sabbat før rosj hasjaná.(askenasiske jøder).
Det er ellers én merkedag i elúl:
Niger under Sommer-OL 1984
Niger under Sommer-OL 1984. Fire sportsutøvere fra Niger deltok i to sporter under Sommer-OL 1984 i Los Angeles. Det var fjerde gangen som Niger deltok i et OL, de vant ikke noen medaljer.
Mogadishu
Mogadishu (Somali:) er den mest folkerike byen og hovedstaden i Somalia. Byen har fungert som en viktig havn i forbindelse med handelsmenn rundt om i Det indiske hav i årtusener og hadde en estimert befolkning på 2,388,000 (2021). Mogadishu ligger i Benadir-regionen på Det somaliske hav, som i motsetning til i andre regioner regnes som en fylkeskommune i stedet for en regional administrasjon føderal stat).
Gudetrepåfuglspinner
Gudetrepåfuglspinner (Samia cynthia ) er en sommerfugl som tilhører familien påfuglspinnere (Saturniidae). Denne store, brune arten har blitt brukt i silkeproduksjon og har unnsluppet og etablert seg i det fri både i Mellom-Europa, på østkysten av USA og i Uruguay.
Mogadishu
Historie
Mogadishu ble grunnlagt av somaliske handelsmenn rundt år 900 og ble et viktig knutepunkt i handelen mellom Arabia og Øst-Afrika.
Gudetrepåfuglspinner
Utseende
En stor (vingespenn 90 – 140 mm), brun spinner med forholdsvis liten kropp. Hunnene er større og tyngre enn hannene. Vingene er brune, med en bred, lys tverrlinje midt i både for- og bakvingene. På innsiden av denne sitter det på hver vinge en halvmåneformet, halvgjennomsiktig flekk. I spissen av forvingen er det en liten, svart flekk. Larven er blekgrønn med små, hvite vorter langs ryggen og svarte flekker.
Mogadishu
Historie
Byen fungerte som hovedstaden i det innflytelsesrike sultanatet i Mogadishu fra det 9. til det 13. århundret; sultanen i Mogadishu kontrollerte gjennom mange århundrer gullhandelen i Det indiske hav. På 1200-tallet ble byen underlagt Ajuran-sultanatet, som var en viktig aktør i middelalderens maritime handel langs Silkeveien.
Gudetrepåfuglspinner
Levevis
Larven lever på gudetre (Ailanthus altissima). Dette treet stammer fra spinnerens hjemområde i Øst-Asia, men det har blitt plantet over store deler av verden, og gudetrepåfuglspinneren bruker det også der den har etablert seg i nyere tid.
Mogadishu
Historie
Portugiserne tok kontrollen over byen på 1500-tallet. I 1871 ble den erobret av sultanen av Muqdisho. Under andre verdenskrig ble byen inntatt av britiske styrker fra Kenya. Etter uavhengigheten i 1960 ble Mogadishu hovedstad i Somalia. Siden 1977 har imidlertid borgerkrig preget landet. I 1990 overtok opprørere kontrollen over selve byen. Dette førte til kamper mellom ulike fraksjoner, noe som skadet byen stort. Fra 1992 til 1995 var FNs fredsbevarende styrker utstasjonert i byen. 3. oktober 1993 satte den amerikanske hæren i gang en offensiv for å ta til fange administrasjonen til den mektige krigsherren Mohamed Farrah Aidid. Denne operasjonen og den etterfølgende gatekampen som krevde 19 amerikanske og utallige somaliske liv, er temaet for den amerikanse filmen Black Hawk Down, som hadde premiere i 2001.
Gudetrepåfuglspinner
Brukt i silkeproduksjon
Gudetrepåfuglspinneren har blitt brukt i produksjon av silke i liten skala. Silken blir ikke så fin som den fra den ekte silkespinneren (Bombyx mori), men godt brukbar til tekstiler. Som mange andre påfuglspinnere er den forholdsvis lett å få til å formere seg i fangenskap.
Mogadishu
Historie
I 2006 prøvde geriljagruppen Den islamistiske rettsunion forgjeves å ta kontroll over byen.
Val Bregaglia
Val Bregaglia (italiensk) eller Bergell (tysk) er en dal i den sveitsiske kantonen Graubünden. Dalen utgjør også en egen krets i distriktet Maloja. Val Bregaglia ligger på sydsiden av Alpenes hovedkam og er et av Sveits’ italienskspråklige områder. Dalen har 1600 innbyggere.
Val Bregaglia er forbundet med Engadin i nordøst via Malojapasset øverst i dalen. Settimopasset mot Bivio og Surses i nord har også vært en historisk svært viktig transportrute. Følger man dalens løp nedover mot sydvest, havner man til slutt i Chiavenna i Italia. På veien dit passerer man dalens 5 kommuner:
Val Bregaglia er totalt 27 km lang, hvorav de siste 7 km ligger i Italia. Dalens elv heter Maira (eller Mera etter at den har krysset grensen til Italia). Den munner ut i Comosjøen.
Dialekten i Val Bregaglia (bargajot)
Befolkningen i dalen snakker hovedsakelig (75 %) italiensk. Den lokale dialekten heter bargajot og ligner i flere trekk mer på den retoromanske dialekten putèr i nabodalen Øvre Engadin enn på andre lombardiske dialekter. Bargajot, i all hovedsak uttalen fra Soglio, ble også «eksportert» til landsbyen Bivio på andre siden av Settimopasset. En minoritet i dalen har tysk (20 %) eller retoromansk morsmål (2 %).
Reportasje fra Val Bregaglia
Fra Castasegna i Val Bregaglia har RadioTelevisiun Svizra Rumantscha laget følgende reportasje. Reporteren har putèr-dialekt fra nabodalen Øvre Engadin.
Audouinella
Audouinella er en gruppe rødalger. De vokser på alle faste overflater, i små tuster av røde, brune eller svarte håraktige filamenter. De vokser spesielt på kantene til saktevoksende blader. Mange av artene tåler mye forurensning og surt vann, og de lever av oppløste fosfater og nitrater. De formerer seg med sporer.
Bengalbukta
Elver, flommer og stormflo
Mange store elver har utløp i Bengalbukta. Blant dem er Irrawaddy, Ganges, Meghna og Brahmaputra, Mahanadi, Godavari, Krishna og Kaveri. Området har et utpreget monsunklima, med enorme nedbørmengder i mai-oktober. Landet innenfor Bengalbukta ligger dertil svært lavt. Mesteparten av Bangladesh ligger lavere enn 10 moh. Dette gjør området svært utsatt for flom i elvene og stormflo som følge av tropiske orkaner. I tillegg er folketettheten ekstremt høy. Denne kombinasjonen har ført til noen av de mest dødbringende naturkatastrofer vi kjenner. I november 1970 krevde en stormflo trolig minst ½ mill. menneskeliv, og i 1991 omkom ca. 136 000.
Audouinella
Formen kjent som penselalger er spesielt en plage i akvarier, da det er få fisk som eter dem. I akvariet kan siamesisk algeetere, amanoreker eller eplesnegler brukes for å redusere mengden eller bli kvitt dem helt.
Vinnufonna
Vinnufonna er en isbre i Sunndal kommune i Møre og Romsdal fylke. Vinnufonna utgjør et areal på 1,3 km² og er 1,8 km lang. Det er den største isbreen i Møre og Romsdal.
Sunndalsfjella har 259 isbreer og 23 fjelltopper over 1 800 m. Vinnufonna varierer mellom 1 150 og 1 800 moh.
Andamanene
Andamanene er en øygruppe i Bengalbukta, og del av forbundsterritoriet Andamanene og Nikobarene i India. Administrasjonssenteret heter Port Blair, og har omkring 50 000 innbyggere. Andamanene og Nikobarene er adskilte administrasjonsdistikter i forbundsterritoriet. Andamanene hadde i 2001 et folketall på 314.239.
Det dyrkes te, mango, brødfrukt og kokos på øyene. Turistindustrien er voksende.
Tidlige beboere
Andaman-øyene har vært befolket i flere tusen år. De tidligste arkeologiske bevisene, som ennå ikke er publisert, går tilbake rundt 2.200 år. Imidlertid tyder genetiske, kulturelle og isolasjonsstudier på at øyene ble bosatt i mellompaleolittisk tid. De innfødte andamanerne synes å ha vært helt isolert fra omverdenen fra dengang og fram til 1700-tallet e.Kr.
Det er foreslått at Andamanene var et avgjørende springbrett i en stor kystmigrering fra Afrika via Den arabiske halvøy, langs kystregionene av det indiske fastlandet og mot det sørøstlige Asia, Japan og Oseania.
Moderne tid
På 1600-tallet kom øyene under indisk Marathastyre.
Britene måtte en tid stå imot væpnet motstand fra øyboerne. Fra 1858 ble indiske langtidsfanger deportert av britene til Andamanene, særlig til øyene Ross og Chatham, og de som skulle bevoktes strengest til Viper-øya nær Port Blair. Denne praksisen varte helt til 1952.
Under annen verdenskrig okkuperte japanerne øyene. De kom til Andamanene den 21. mars 1942 og fikk ikke overgitt seg før den 8. oktober 1945. Det var flere uker etter at Japan kapitulerte, men det kom ingen allierte styrker til Andamanene med det samme. Fram til japanerne fikk mistanke om at noen øyboere samarbeidet med britene, var deres styre på øyene mildt. Men det slo over i massakrer, blant annet i Humfreygunj. Et varig og positivt resultat fra denne tiden er at isolasjon og blokade gjorde at øyboerne utviklet jordbruket og ble selvberget på mat.
Et flertall av innbyggerne er i dag etterkommere fra tilflyttere fra Bengal. Denne innvandringen var regjeringspolitikk fra 1949 frem til 1970-tallet. Senere, fra 1969 til 1980, kom det til innflyttere fra andre deler av India: Punjabier, marathier, malayalier og tamiler.
Den 26. desember 2004 ble øyene rammet av tsunamien i Indiahavet 2004 utløst av en rekke undersjøiske jordskjelv langs en linje fra vest for Sumatra til Andamanene.
Gunnar Wærness
Gunnar Wærness (født 22. november 1971 i Trondheim) er en norsk lyriker. Wærness debuterte i 1999 med diktsamlingen Kongesplint, som innbrakte ham Tarjei Vesaas' debutantpris. Wærness vokste opp på Heimdal (bydel i Trondheim). Han gikk på Breidablikk Skole fra 1978 til 1987, og siden på Gerhard Schønings Skole.
Wærness var elev ved Skrivekunstakademiet i Bergen i 1994-95 og ved Forfatterstudiet i Bø i 1993-94. Han var medredaktør på det skjønnlitterære tidsskriftet Luj og for Forfattarstudiets årbok i 1994. Han har også vært aktiv i fanzinen Grønn kylling (arb. tittel).
Han underviser i skjønnlitterær skriving på Skrivekunstakademiet i Hordaland.
Han er, sammen med Henrik Skotte, også aktiv i performanceduoen "Brødet og Eselet", som driver med teater, kunst, musikk og litteratur, og som har flere skjønnlitterære utgivelser bak seg.
Wærness er nå bosatt i Skåne, Sverige.
Alexander Korda
Alexander Korda (født 16. september 1893 i Pusztatúrpásztó i Østerrike-Ungarn, død 23. januar 1956 i London) var en filmregissør og produsent, som var med på å grunnlegge London Film.
Nakgrunn
Korda ble født som Sándor László Kellner i Østerrike-Ungarn, som den eldste av fire brødre i en jødisk familie. Som ung ble han feilbehandlet for en øyelidelse, og tilbrakte resten av livet bak tykke brilleglass. Han likte å fordype seg i bøker, og hadde et nærmest fotografisk minne. Som trettenåring mistet han sin far. Ikke lenge etter flyttet han til Budapest, der han begynte å skrive noveller for en avis. Som sekstenåring jobbet han fulltid som reporter, samtidig som han fortsatte som forfatter og anmelder. Det var på denne tiden han tok navnet Korda.
Karriere
I 1911 dro han til Paris for å påbegynne en karriere innen film, og jobbet som altmuligmann i Pathé Frères, datidens mest avanserte filmfabrikk. Korda returnerte til Ungarn, og fikk jobb i et filmselskap i Budapest. Gjennom denne jobben ble han snart en av landets ledende filmautoriteter, og startet snart sitt eget filmstudio, Corvin. Han jobbet både som regissør og produsent, og hadde kontroll på all aktivitet som foregikk i hans etter hvert store selskap. I 1919 støttet Korda det styrende kommunistpartiet da det startet opp en nasjonal filmindustri, som det første landet i verden. Da kommunistpartiet mistet makten, ble Korda fengslet en kort periode av den nye regjeringen. I november 1919 forlot Korda Ungarn for godt sammen med sin skuespillerkone, Maria.
Første stopp ble Wien, og filmselskapet Sascha. Der jobbet han en periode før han igjen ville starte for seg selv. Det gjorde han i Berlin, der han startet Korda-Film (han brukte nå bare navnet Alexander Korda), der han regisserte filmer for sin kone Maria Corda (hun stavet etternavnet sitt annerledes for å skille seg ut fra sin mann). Filmene ble godt mottatt, og førte til en innbydelse fra First National Studios i Hollywood om å regissere filmer. Han takket ja, og jobbet både for First National og 20th Century Fox. Men filmene ble moderate suksesser og Korda var misfornøyd med filmene han måtte lage, og i 1930 ba han om å bli løst fra sin kontrakt.
I 1931 ankom Korda London, via litt arbeid i Paris og Berlin. Den britiske filmindustrien lå nede, og markedet var preget av amerikanske importer. De få filmene som ble produsert var ofte billig produserte "kvote"-filmer laget for å fylle prosentandelen britiske filmer regjeringen krevde skulle vises. Korda så mulighetene som lå innen britisk film, og mente at den eneste måten å sikre forandringer på var å begynne å produsere kvalitetsfilmer. Korda var med på å organisere London Films, og satset alt på filmen Henrik VIII privat i 1933 med Charles Laughton og Elsa Lanchester. Filmen ble en suksess, og gjorde det godt rundt i verden. Dette skapte ny optimisme i den britiske filmbransjen, og Korda ble sett på som en reddende engel.
Suksessen til denne filmen gjorde han i stand til å forhandle seg frem til en distribusjonsavtale med United Artists, der han også representerte andre uavhengige filmskapere i tillegg til seg selv. I 1935 ble han gjort til en likeverdig partner sammen med grunnleggerne Charlie Chaplin, Mary Pickford, Douglas Fairbanks og Sam Goldwyn. Korda bygde det da moderne studioet Danham Film Studio utenfor London, og fikk kontrakt med en rekke av datidens store stjerner som Leslie Howard, Wendy Barrie, Robert Donat, Maurice Evans, Vivien Leigh og Merle Oberon (som han giftet seg med i 1939). Hans mest suksessfulle filmer på denne tiden var Rembrandt og Tider skal komme fra 1936, og Tyven i Bagdad fra 1940. Sammen med seg i selskapet hadde han to av sine brødre, regissøren Zoltan Korda og setdesigneren Vincent Korda.
Under andre verdenskrig tilbrakte han mye tid i USA, og måtte tåle kritikk for dette. I ettertid har det imidlertid kommet frem at han jobbet som kurér for Winston Churchill. Under tiden i USA var han med på å grunnlegge SIMPP, Society of Independent Motion Picture Producers. Men han forlot organisasjonen allerede i 1943, da hans London Films ble slått sammen med MGM-British og gjorde han til sjefsprodusent for MGM i England. Han var imidlertid ikke fornøyd med avtalen han hadde, og gikk av i 1946. I 1942 ble han den første filmpersonligheten som ble slått til ridder i England.
Han ville starte opp London Films igjen, men slet med dårlig helse. Korda døde i 1956, og selskapet gikk i oppløsning kort tid etter.
Kora var gift tre ganger Sammen med Maria Corda fikk han sønnen Peter Vincent Korda i 1921
Unge Kunstneres Samfund
Unge Kunstneres Samfund (UKS) er et visningssted for samtidskunst og en landsdekkende fagorganisasjon for kunstnere. Institusjonen ble stiftet av kunstnere for kunstnere i 1921, og har siden etablert seg som en av Norges viktigste utstillingsplasser og møtesteder for eksperimentelle kunstpraksiser. Som visningssted er UKS en pådriver for kritiske stemmer i samtidskunsten, og sikter mot å ha kunstnerisk og politisk betydning både i og utenfor Norge.
UKS holder til i St. Olavs gate 3, sentralt i Oslo. Utstillingslokalet er på ca 150 m2. UKS er en allmennyttig organisasjon. Norsk Kulturråd er utstillingsinstitusjonens hovedfinansiør.
UKS har vært sentral i arbeidet med å sikre kunstnernes økonomiske og sosiale rettigheter i samfunnet, samt å øke forståelsen for nasjonal og internasjonal samtidskunst i Norge. UKS ga tidligere ut UKS Forum for Samtidskunst, et kunsttidsskrift for samtidskunst og teori.
UFC 60
UFC 60: Hughes vs. Gracie var et MMA-arrangement i regi av UFC i Los Angeles, California, USA 27. mai 2006. Dette arrangementet markerte returen til UFC for Royce Gracie, vinner av UFC 1, UFC 2 og UFC 4. Dette var den første opptreden i UFC for Gracie siden april 1995. Dette var også første gang han gikk kamp i UFC uten gi.
Havrett
Havrett er den del av folkeretten som regulerer den internasjonale rettsordenen på havet.
Historikk
Havretten har røtter tilbake til den sene middelalder, hvor enkeltstater gjorde krav på enerett over oseanene. Senere ble Hugo Grotius' prinsipp om havenes frihet gjeldende. I dag søker man i havretten å skape balanse mellom havenes frihet og kyststatenes interesser. Gjennom århundrer har havretten vært basert på sedvanerett. Først i 1958 ble den første havrettskonvensjonen vedtatt; i dag har flertallet av verdens land underskrevet og ratifisert FNs havrettskonvensjon som trådte i kraft 14. november 1994, etter at Guyana som den sekstiende staten hadde signert.