cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Lophopidae
Skadedyr
Artene Lophops saccaricida og Pyrilla perpusilla er betydelige skadedyr på sukkerrør i Sørøst-Asia, sistnevnte kan også gjøre noe skade på ris. Det er nymfene som gjør mest skade, det dannes visne flekker der de har sugd, hele blader kan visne og avlingene kan bli sterkt redusert.
Utbredelse
Lophopidae er utbredt i tropiske områder, det største artsmangfoldet finnes trolig i Indonesia.
Jens Solli
Etter flere år som økonomisk medarbeider i Arbeiderbladet, ble han i 1970 første økonomiske medarbeider i NRK-radio. Han var NRKs korrespondent i Bonn, Vest-Tyskland 1981–1985.
Etterbrenner
En etterbrenner er en tilleggskomponent som er montert på enkelte jetmotorer, primært på militære fly, for å skape en midlertidig ekstra skyvekraft. Etterbrennere brukes også i vedovner for å gjøre dem mer energieffektive og redusere luftforurensningene og faren for pipebrann. I naturen forekommer en lignende prosess i ildvirvler.
Etterbrennere i fly
Hensikten til etterbrenneren i en jetmotor er å skape en midlertidig ekstra skyvekraft. Det kan være i situasjoner som ved avgang eller i kamp. Dette fungerer ved at det blir tilført ekstra drivstoff i jetmotorens luftutstrømning fra turbinen. Dette drivstoffet antennes av de varme eksosgassene og tilfører betydelig ekstra skyvekraft i jetmotoren.
Rommet bak den siste utblåsningsturbinen vil fungere som en rakettmotor ved at det ekstra tilførte drivstoffet forbrenner og gir ekstra trykk, temperatur og høyere hastighet på utblåsningsgassen. Utblåsingsrøret for jetmotoren bør være en del lenger dersom etterbrenner skal brukes, og utformingen av utblåsningsrøret må ha en del fellestrekk med rakettmotorene.
Bruk av etterbrenner innebærer stort forbruk av drivstoff og mer støy. Det er derfor sjelden aktuelt unntatt ved avgang fra korte rullebaner slik som hangarskip, og under kamp.
Etterbrennere i vedovner
I vedovner brukes etterbrennere for å øke virkningsgraden og redusere luftforurensningene og faren for pipebrann. Disse kan også ettermonteres i eldre ovner.
Badian
Badian (Bayan ng Badian) er en kommune på Filippinene. Kommunen tilhører provinsen Cebu og ligger på øya av samme navn. Folkemengden var på 37,912 innbyggere ved folketellingen i 2015.
Barangayer
Badian er inndelt i 29 barangayer.
French Open 2020 – Singel menn
Singelturneringen for menn under French Open 2020 blir spilt på Stade Roland Garros fra 27. september til 11. oktober 2020. Rafael Nadal er regjerende mester.
Seeding
Utøverne ble seedet etter plassering på ATPs verdensranking fra 21. september 2020.
Norges Døveforbund
Norges Døveforbund (NDF) er en interesseorganisasjon som arbeider for å oppnå full likestilling og deltakelse for døve og hørselshemmede i samfunnet. NDF er også en språkpolitisk organisasjon som arbeider for å styrke norsk tegnspråks status på alle områder i samfunnet.
Organisasjonen ble stiftet 18. mai 1918, i Trondheim offentlige skole for døve. Ved stiftelsen fikk den navnet Norske Døves Landsforbund. I 1977 ble navnet endret til Norges Døveforbund. NDF har 2276 medlemmer (per 31.12.2019 ), et fylkeslag og 18 lokalforeninger. I perioden 2019-22 er Niels Kristensen forbundsleder.
NDF har opprettet stiftelsene Døves Media, Teater Manu og Ål Folkehøyskole og kurssenter for døve.
Espen Lie Hansen
Espen Lie Hansen (født 1. mars 1989 i Drammen) er en norsk tidligere håndballspiller, som er bakspiller og har spilt for klubblagene og  i Norge,  og  i Frankrike,  i Tyskland og  i Østerrike, samt for  og  i Danmark.
Han debuterte på det norske landslaget mot Danmark 31. oktober 2009, og spilte til sammen 158 landskamper og scoret 456 mål. Han spilte blant annet på Norges lag som tok sølv i VM 2017 og i VM 2019.
Karriere
Hansen startet sin karriere i drammensklubben, hvor han blant annet vant for 15-årslag i 2004 og 2005, samt  i 2005. I Sparserien for 17-årslag scoret han 156 mål.
I 2006 meldte Hansen overgang til eliteserieklubben, og ble der toppscorer under 2008/09-sesongen med 150 mål.
Acanthops brunneri
Acanthops brunneri er en art av insekter som tilhører ordenen knelere.
Utseende
Arten er middelsstore og slanke knelere. De kjennes lettest på at forbeina er påfallende lange (minst så lange som mellom- og bakbein). Antennene er trådformede og forholdsvis korte. Fasettøynene er mer eller mindre utstående, ofte spisse. Pronotum er mye lengre enn bredt. Forbeina er kraftige, lårene likevel mindre fortykket enn hos de fleste andre knelere. Forlårene- og -leggene har pigger på undersiden og griper mot hverandre for å holde byttet fast, som vanlig hos knelere. Forleggen har en krum, skarp spisstorn. Mellom- og bakbeina kan ha utvidete lår og legger, men føttene er slanke. Vingene er ganske variable og kan være reduserte. Forvingene er vanligvis hornaktige, av ulike form.
MF «Lærdal» (1970)
MF «Lærdal» er en bilferge bygget i 1970 for Fylkesbaatane i Sogn og Fjordane. Fergen gikk i rute for rederiet frem til 2004.
Nimitta Thaveesupsoonthorn
Nimitta Thaveesupsoonthorn (født 17. oktober 1989) er en thailandsk svømmer.
Hun representerte Thailand under Sommer-OL 2004 i Athen, der hun ble utslått i forsøksheatet på 400 meter medley.
Guyana under Panamerikanske leker 1967
Guyana under Panamerikanske leker 1967. Guyana deltok i de femte Panamerikanske leker som ble arrangert i Winnipeg mellom 23. juli og 6. august 1967. De kom på delt nittendeplass med en bronsemedalje.
Porsche 959
Porsche 959 var en tysk superbil, som ble produsert i perioden 1986 – 1990.
Denne teknisk overlegne bilen var et stort fremskritt og kan kalles klassisk. Den vant flere store rallyer. Dens sofistikerte elektronikk kontrollerte motoren og de fire hjulene. Selv om den var veldig dyr, er mye av teknologien nå overført til mer alminnelige Porscher. Det ble i alt bygget 268 eksemplarer av denne modellen.
Vektløfting under Panamerikanske leker 1967
Vektløfting under Panamerikanske leker 1967. Vektløfting var med som en av flere sporter i de femte Panamerikanske leker som ble arrangert i Winnipeg i Canada fra 23. juli til 6. august. Det var sju vektklasser for menn. USA ble beste nasjon med seks gullmedaljer foran Cuba og Puerto Rico med en hver.
Lokalitet
Lokalitet kan vise til:
Conference National 1990–1991
Ligatabell
K=kamper spilt, V= vunnet, U= uavgjort, T= tap, MF-MM= mål for-mål mot, P = Poeng
Parodimesse
Parodimesse er en messeform som innebærer at hele eller deler av en flerstemmig motett, chanson, madrigal eller annet imiteres i et nytt verk. «Parodi» betyr i denne sammenhengen «imitasjon» og er uten bibetydningen «satire» som ordet har fått i vår tid.
Parodimesser var vanlig i renessansen.
Beskrivelse
For cantus firmus- og parafrasemesser, de to andre vanlige messeformene i renessansen, ble det i høyden imitert én stemme. Den såkalte diskant-tenormessen var en utvidelse som innebar at det kunne tas opp til to stemmer fra et flerstemmig verk. Parodimesseformen oppsto som en logisk videreføring ved at hele den flerstemmige satsen ble imitert på ulike måter:
Essvik
Essvik er et tettsted i Sundsvall kommune i Västernorrlands län i landskapet Medelpad i Sverige. I 2010 hadde tettstedet 752 innbyggere.
Aalesunds Avis
Aalesunds Avis var en avis som ble utgitt i Ålesund mellom 1917 og 1947. Avisen soknet til partiet Høyre. Utgivelsen ble stoppet av nazistene i 1942 og kom ikke i gang igjen før i 1947, da med ukentlige utgivelser fram til 1958 da avisen gikk inn.
Vitenskapsåret 1344
Vitenskapsåret 1344 er en oversikt over hendelser, prisvinnere, fødte og avdøde personer med tilknytning til vitenskap i 1344.
Haakon Schram Stokke
Haakon Schram Stokke (født 8. april 1960) er en norsk tidligere svømmer som representerte Asker Svømmeklubb.
Han vant 28 NM-gull og 46 NM-medaljer i perioden 1977–1986.
Hermann Knackfuss
Hermann Wilhelm Johann Knackfuss (født 11. august 1848 i Wissen, død 17. mai 1915 i Kassel) var en tysk maler og kunsthistoriker.
Liv og virke
Knackfuss studerte ved Kunstakademie Düsseldorf (1865-1869), var med som soldat i den fransk-preussiske krig (1870–71), og fortsatte deretter kunststudiene under Eduard Bendemann, og senere under Eduard von Gebhardt. Han vant for to historiske bilder den store statsprisen i 1874, og dessuten et statsstipend, som kunne finansiere hans videre studier i Roma (1875–78). Han underviste så som professor i Kassel i anatomi ved the Cassel-akademiet (fra 1880) og så i kunsthistorie (fra 1890). Han utførte allegoriske og historiske malerier i Strassburgs jernbanestasjon, i Tøyhuset i Berlin, i regjeringsbygningene i Kassel og for keiser Vilhelm IIs regning Keiserens inntog i Jerusalem 1898 (1903), Keiserens inntog i Damaskus 1899 med flere. Etter utkast av keiseren utførte han et par politisk-symbolske malerier (Den gule fare m.fl.). Han foretok lange reiser rundt i Italia, Hellas, Spania, Lilleasia, Egypt og i 1898 i keiser Wilhelm IIs gølge til Palestina. Mange av hans verker har motiver fra disse land.
Han anferdiget også verker for katolske og protestantiske kirker, blant annet glassmalerier. Disse verkene anses å vitne om hans heller lunkne religiøsitet. Han var av katolsk bakgrunn og en av hans brødre gikk inn i dominikanerordenen, men selv praktiserte han ikke sin tro.
Fra 1890 fikk hans malerkunst mer preg av impresjonismens metoder.
Knackfuss var også portrettmaler og en svært produktiv tegner. Han var også kunsthistorisk forfetter og utgav Deutsche Kunstgeschichte (to bind, 1888), påbegynte i 1895 en serie rikt illustrerte kunstnermonografier, av hvilke han selv forfattet atskillige, og utgav 1897–1903 Allgemeine Kunstgeschichte (tre deler, for de meste forfattet av Max G. Zimmermann og W. Genzel).
Sunde
Sunde er et stedsnavn og et etternavn i Norge.
Personer med Sunde som etternavn
Per januar 2020 er det 3,649 personer med etternavnet Sunde, herunder
Haui-do
Haui-do er en øy i Gulehavet, utenfor kysten av Sør-Korea. Den er en del av fylket Sinan, i provinsen Sør-Jeolla. Øya er 14,46 km² stor, og har over 1 900 innbyggere.
Tidligere president i Sør-Korea, Kim Dae-jung, ble født her.
Mario João do Rosario de Brito Miranda
Mário João Carlos do Rosário de Brito Miranda, ComIH, (født 2. mai 1926 i Damão i Portugisisk India, død 11. desember 2011 i Loutolim i delstaten Goa i India), populært kalt Mario Miranda eller Mario de Miranda, var en indisk tegneserietegner og maler basert i Loutolim i Goa.
Miranda arbeidet med The Times of India og andre aviser i Mumbai, blant annet medThe Economic Times, skjønt han vant sin popularitet ved sine arbeider som ble publisert i The Illustrated Weekly of India. Han ble tildelt nest høyeste sivile utmerkelse, Padma Vibhushan, i 2012.
The Voice TV
The Voice TV er et nettverk av musikk-TV-kanaler som er eid av SBS Broadcasting som igjen er eid av det tyske mediekonsernet ProSiebenSat.1 Media. I 2004 startet sendingene i Norge, Sverige (nedlagt i 2008 ), Danmark og Finland. I 2006 ble kanalen startet i Bulgaria. The Voice TV blir i Norge lagt ned som tradisjonell TV-kanal, men fortsetter via nett-TV fra og med 23. januar 2012.
Eksterne lenker
The Voice
Nanophthalmus
Nanophthalmus er en slekt av små biller som nå blir regnet til familien kortvinger (Staphylinidae). De er rovdyr som har spesialisert seg på midd. Mange av artene kan ligne på små maur.
Utseende
Knøttsmå til små biller (gjerne ca. 1,5 mm), som oftest forholdsvis slanke og blanke, nakne eller med oppstående hår. Denne gruppen kjennes vanligvis lett fra andre perlebiller på at pronotum er forholdsvis stort og bredt, vanligvis tydelig bredere enn dekkvingene. Hodet er lite og mer eller mindre rundt, og skilt fra brystet med en tydelig "hals". Fasettøynene er små og utstående med ganske få fasetter, noen arter mangler fasettøyne. Antennene er ganske lange og kraftige, trådformede eller svakt kølleformede, og består av 11 ledd. Palpene er ofte forholdsvis lange og kølleformede. Brystskjoldet (pronotum) er vanligvis omtrent så langt som bredt og mye smalere enn dekkvingene. Ofte har det en tverr-rekke av dype groper nær roten. Dekkvingene dekker vanligvis hele bakkroppen. De er ofte ovale på form og bredest omkring midten. Hos mange arter har de noen dype groper ved roten. Beina er forholdsvis lange med fortykkede lår, ellers slanke. Fremlåret er ofte kledt med "sugekopper" som hjelper dem holde fast på byttet. Føttene er fem-leddete.
Levevis
Perlebillene er rovdyr som stort sett lever av midd, spesielt pansermidd (Oribatida). Disse har et meget hardt skall og perlebillene har organer på frambeina for å holde byttet fast, og munndeler som passer til å borre eller sage seg gjennom middenes skall. Billene er ganske vanlige på litt fuktige steder, som i løvstrø, under steiner og i råtten, død ved. En god del arter lever i maur- eller termitt-tuer.
Utbredelse
Slekten er utbredt i det sørøstlige Europa (Serbia, Bulgaria, Ukraina, Russland).
David Eriksen (bandyspiller)
David Eriksen (født 4. desember 1919 i Drammen, død samme sted 19. desember 1995) var en norsk bandyspiller. Han hadde en lang karriere og representerte Sparta fram til 1940 og Drafn fra 1940 til 1961. For Drafn var han med på å vinne ni norske mesterskap. Eriksen debuterte på det norske landslaget i 1946 og spilte totalt 16 landskamper. Han deltok på landslaget i turneringen under OL i Oslo 1952, da bandy var demonstrasjonsgren.
Bandykarrieren
David Eriksen var regnet blant landets beste spillere i etterkrigsårene, og han var kjent som en tøff forsvarsspiller. Aftenpostens bandyjournalist Arne Riis skrev i anledning Eriksens 50-årsdag i 1969: «Med sitt troskyldsblå blikk lurte han mang en dommer».
Andre idretter
David Eriksen spilte dessuten fotball og ishockey for Drafn. Han fikk kretslagskamper i fotball og var med på å spille klubben fra 4. divisjon til eliteserien i ishockey. Eriksen var også en habil tennisspiller. Han vant de to første turneringene i bandytennis, da bandyforbundet på 1950-tallet arrangerte doublemesterskap i denne grenen. Med seg på vinnerlaget hadde han i 1954 Walter Felix Løvli og i 1955 Ulf Hagen.
Ana Dangalakova
Ana Dangalakova (født 2. juni 1987) er en bulgarsk svømmer.
Acanthops falcata
Acanthops falcata er en art av insekter som tilhører ordenen knelere.
Molandsvassdraget
Molandsvassdraget er et lite vassdrag i Arendal kommune i Agder. Molandsvannet er det sentrale element i vassdraget. Dette vannet er oppdelt i flere kiler eller fjorder, med smale sund mellom. Molandsvannet er regulert med en stem, Haustemmen, ved utløpet fra vannet.
Acanthops falcata
Utseende
Arten er middelsstore og slanke knelere. De kjennes lettest på at forbeina er påfallende lange (minst så lange som mellom- og bakbein). Antennene er trådformede og forholdsvis korte. Fasettøynene er mer eller mindre utstående, ofte spisse. Pronotum er mye lengre enn bredt. Forbeina er kraftige, lårene likevel mindre fortykket enn hos de fleste andre knelere. Forlårene- og -leggene har pigger på undersiden og griper mot hverandre for å holde byttet fast, som vanlig hos knelere. Forleggen har en krum, skarp spisstorn. Mellom- og bakbeina kan ha utvidete lår og legger, men føttene er slanke. Vingene er ganske variable og kan være reduserte. Forvingene er vanligvis hornaktige, av ulike form.
Ana Dangalakova
Hun representerte Bulgaria under Sommer-OL 2004 i Athen, der hun ble utslått i forsøksheatet på 400 meter medley.
Molandsvassdraget
Skogsterrenget i heiene vest og nord for Molandsvannet er vassdragets øvre område og flere små elver renner ut i vannet herfra.
Omkring Molandsvannet ligger bygda Austre Moland, som lenge var egen kommune, men i dag er det ei bygd i Arendal kommune. Austre Moland kirke ligger vakkert til på et nes ved vannet.
Molandsvannet dreneres gjennom Sageneelva, en ganske kort elv, som renner i små fosser og stryk ned mot Langangsvannet. Sageneelva het tidligere Fosså. Fra Langangsvannet er det små kanaler og vann, Rånene, ut til Neskilen ved Eydehavn.
Vannfallet i Sageneelva ble tidligere godt utnyttet. Her var det opptil syv oppgangssager ved elva, det var bekkekverner, mølle, ålekar og trolig en stampemølle. I tilknytning til denne virksomheten var det en del bolighus og små plasser.
Vannet i Sageneelva reguleres med en stor stem eller demning som kalles Kjærhølstemmen. Demningen er bygd av steinblokker, og de eldste deler av den må være fra 1600-tallet eller eldre. Bak stemmen ligger et lite vann, Kjærhølen.
Sageneelva er grense mellom gårdene Ottersland og Fløystad i Austre Moland.
Sageierne på Otterland og Fløystad fikk på 1600-tallet kongelige privilegier til å sage bord for eksport. Skurlasten ble transportert til Neskilen som var et velkjent sted for skiping av trelast.
Sagene Mølle er en bygdemølle som ble etablert midt på 1800-tallet. Den er i dag et kulturminne, men kan settes i gang ved besøk.
Motorveien mellom Arendal og Tvedestrand, E18, passerer over Molandsvassdraget på Sagene bru.
Molandsvassdraget ble i 1993 vernet mot kraftutbygging gjennom Verneplan IV for vassdrag.
Khalid Zoubaa
Khalid Zoubaa (født 27. april 1977 i Sète) er en fransk langdistanseløper. I EM 2006 kom han på femteplass på 5000 meter, samt sjetteplass under IAAF World Cup senere på året. Han har en personlig rekord på 13:11.97 minutter, oppnådd i juni 2006 i Huelva.
I 2007 testet Zoubaa positivt på EPO, og ble utestengt i tre år.
Euthiopsis
Euthiopsis er en slekt av biller som tilhører gruppen perlebiller (Scydmaeninae) som nå blir regnet til familien kortvinger (Staphylinidae). De er rovdyr som har spesialisert seg på midd.
Utseende
Små (1-1,2 millimeter), rødlige, blanke, fint hårete biller. Antennene er litt over halve kroppslengden, de blir gradvis tykkere mot spissen, men har ingen markert kølle. Hodet er forholdsvis bredt med nokså små fasettøyne. Pronotum er omtrent så langt som bredt, klokkeformet sett ovenfra, med markerte, rettvinklede bakhjørner og to par groper ved bakkanten. Dekkvingene er ovale, som vanlig hos denne familien. Det bakerste bakkroppsleddet stikker vanligvis ut bak dekkvingene.
Levevis
Perlebillene er rovdyr som stort sett lever av midd, spesielt pansermidd (Oribatida). Disse har et meget hardt skall og perlebillene har organer på frambeina for å holde byttet fast, og munndeler som passer til å borre eller sage seg gjennom middenes skall.
Utbredelse
Arten er utbredt i Sør-Europa (Italia).
Systematisk inndeling
Arten blir noen ganger plassert i sleketn Eutheia.
Finn Jones
Finn Jones (født Terence Jones; 24. mars 1988 ) er en engelsk skuespiller.
Cutty Sark (whisky)
Cutty Sark er skotsk blended whisky som eies av Berry Brothers & Rudd. Cutty Sark er en serie blandede scotch whisky som produseres av Edrington Public Limited Company i Glasgow, hvis hovedkontor er mindre enn 10 miles fra tilblivelsesstedet for det berømte klipperskipet «Cutty Sark». Whiskyen ble skapt den 20. mars 1923, men blandingens opprinnelse anses å være The Glenrotes destilleri i Speyside-regionen i Skottland. Navnet kommer fra klipperskipet bygd i River Clyde, hvis navn kommer fra den skotske språktermen cutty-sark, som nevnes i det berømte diktet av Robert Burns, «Tam o'Shanter».
Tegningen av «Cutty Sark» på etiketten til whiskyflaskene er et verk av den svenske kunstnere Carl Georg August Wallin. Han var marinemalere og sjømann.. Denne tegningen har vært på etiketten på whiskyflaskene siden 1955.
Finn Jones
Jones er utdannet ved The Arts Educational Schools i London. Han er mest kjent for å spille Loras Tyrell i Game of Thrones og tittelrollen som Danny Rand/Iron Fist i Iron Fist.
Menn som hater kvinner
Menn som hater kvinner (svensk: Män som hatar kvinnor) er en kriminalroman av den svenske journalisten, redaktøren og forfatteren Stieg Larsson. Boken ble først utgitt i Sverige i 2005, ett år etter forfatterens død. I Norge ble boken oversatt av Elisabeth Bjørnson og gitt ut av Gyldendal i 2006. Menn som hater kvinner er første bok i Millennium-trilogien. De to andre bøkene i serien er Jenta som lekte med ilden og Luftslottet som sprengtes. I 2006 fikk Menn som hater kvinner Glassnøkkelen for Skandinavias beste kriminalroman.
Boken ble filmatisert i 2009 med Michael Nyqvist og Noomi Rapace i hovedrollene som henholdsvis Mikael Blomkvist og Lisbeth Salander. Filmen ble regissert av Niels Arden Oplev.
I 2011 regisserte David Fincher The Girl with the Dragon Tattoo, en engelskspråklig film basert på boken, med Daniel Craig og Rooney Mara i hovedrollene.
Handling
Den svenske journalisten Mikael Blomkvist, som publiserer magasinet Millennium i Stockholm, har nylig tapt en rettsak angående injurier på grunn av skadelige påstander om den svenske milliardæren Hans-Erik Wennerström. Blomkvist blir også dømt til tre måneder i fengsel på grunn av dette. På grunn av fengselsstraffen, og hans profesjonelle skam, trekker Blomkvist seg fra sin stilling i magasinets styre - til tross for sterke innvendinger fra Erika Berger, Blomkvists mangeårige venninne, sporadiske elskerinne og forretningspartner. Samtidig blir Blomkvist tilbydd et usannsynlig oppdrag av Henrik Vanger, en tidligere administrerende direktør for bedriften Vanger Enterprises. Blomkvist aksepterer oppdraget - uvitende om at Vanger også hadde bestilt en omfattende undersøkelse av Blomkvists personlige og profesjonelle liv - utført av den begavede hackeren Lisbeth Salander.
Blomkvist besøker Henrik Vanger på eiendommen hans, på den lille øya Hedeby, som ligger flere timer unna Stockholm. Den gamle mannen tilbyr Blomkvist både økonomisk belønning for oppdraget, men også solide beviser på at Hans-Erik Wennerström virkelig er den kjeltringen som Blomkvist mistenker ham for å være. På dette grunnlaget samtykker Blomkvist til å bruke ett helt år på å skrive Vanger-familiens biografi. Men dette er et dekke for det egentlige oppdraget hans: å løse forsvinningen av Vangers niese Harriet, som hadde funnet sted cirka 40 år tidligere. Vanger uttrykker sine mistanker om at Harriet ble myrdet av et medlem av den tall-rike Vanger-familien. Mange av disse familie-medlemmene var også til stede i Hedeby den dagen - for førti år siden - når nisen hans forsvant. Hvert enste år på bursdagen hans ga Harriet en gave til Henrik: pressede blomster. På bursdagen hans hvert år etter Harriets forsvinning, har Henrik mottatt lignende gaver med pressede blomster.
Blomkvist begynner prosessen med å analysere all den mer enn 40 år gamle informasjonen som Henrik Vanger hadde samlet rundt omstendighetene ved Harriets forsvinning. Hedeby er hjemsted for flere generasjoner av Vanger-familien, som alle - i større og eller mindre grad - er del-eiere i Vanger Enterprises. Under påskudd av å forske på familie-historien, og på grunn av den lille størrelsen på øya, blir Blomkvist snart kjent med flere av medlemmene av den utvidede Vanger-familien. Men han opplever dem på forskjellige måter som enten sprø, uinteresserte, bekymrede, veldig fiendtlige eller utrolig reserverte.
Blomkvist fordyper seg i etterforskningen. Etter hvert blir også Lisbeth Salander hentet inn, nå for å hjelpe ham ved å bruke hennes ferdigheter som hacker. Til slutt oppdager de at Harriets eldre bror Martin, nå administrerende direktør for Vanger Industries, systematisk har misbrukt og drept en rekke kvinner over flere år. Denne oppførselen ble indoktrinert inn i ham av hans avdøde far, Gottfried, som også hadde misbrukt Martin og Harriet seksuelt - når de var barn. Blomkvist forsøker å konfrontere Martin, men han blir tatt til fange og ført til et torturkammer gjemt i kjelleren under Martins hjem.
Martin avslører også at han ikke er ansvarlig for Harriets forsvinning, og antatte dødsfall. Få øyeblikk før Martin kan drepe Blomkvist, bryter Lisbeth inn. Hun angriper Martin, og redder Blomkvist. Martin stikker av samtidig som Lisbeth frigjør Blomkvist, men Martin dør når han kort tid senere krasjer bilen sin i høy hastighet inn i en lastebil på motorveien. Blomkvist og Lisbeth innser at Harriet faktisk ikke ble myrdet slik de tidligere hadde trodd. Hun hadde egentlig stukket av fof å komme seg unna sin sadistiske bror. De sporer henne opp til Australia, hvor hun driver en gård med oppdrett av sau. Harriet vender deretter tilbake til Sverige, hvor hun lykkelig gjenforenes med Henrik Vanger.
Men Vangers løfter om bevis angående Hans-Erik Wennerström viser seg å ha vært mest et lokkemiddel for Blomkvist, og er ikke av spesiell betydning lenger. Men Lisbeth Salander som hacker bryter seg inn på Wennerströms datamaskin, hvor hun snart oppdager alle forbrytelsene hans. Ved å bruke disse bevisene trykker Blomkvist en nt eksponerende artikkel og bok som ødelegger Wennerström. Dette gjør også Blomkvist og magasinet «Millenium» til nasjonal berømmelse i Sverige.
Millennium-serien
Anders Tiltnes
Anders Tiltnes (født 28. mai 1984) er en norsk orienteringsløper som representerer IL Tyrving.
Han vant fem NM-gull og ni NM-medaljer i perioden 2005–2015.
Solenergi
Solenergi er betegnelsen på den energien som solen produserer og avgir gjennom stråling. På jorden er det i ulik grad mulig å utnytte denne energien til produksjon av energi. Solenergi kan i hovedsak utnyttes på to forskjellige måter, som produksjon av varme eller av elektrisk energi. Teknologier for solenergi defineres bredt som enten passiv solenergi eller aktiv solenergi, avhengig av måten en tar opp, konverterer og distribuerer energien på. Passiv solenergi kan utnyttes i bygninger som står slik at de får mye sollys, har massive materialer som varmes opp eller har lysspredende egenskaper. En tenker også på utforming av bygninger og rom som setter luften i naturlig sirkulasjon. Aktiv solenergi er teknologier som solfangere for oppvarming og utnyttelse av solenergi, konvertering av sollys til elektrisitet enten direkte, ved å bruke solceller eller indirekte ved hjelp av termisk solkraft.
Teknologier for utnyttelse av solenergi
Ved slutten av 2020 var verdens installerte effekt for anlegg som fanger opp solenergi 714 GW. Kina med sine 254 GW var enkeltlandet med størst kapasitet.
Passiv solenergi
Systemer for passiv solenergi defineres ut fra at varmeenergi strømmer naturlig ved hjelp av varmeledning (konduksjon), stråling og konveksjon. Det kan skje så enkelt som at sollyset varmer opp bygningskroppen ved absorpsjon.
En typisk måte å utnytte sollyset på er at det skinner gjennom vinduer og absorberes av vegger, gulv, møbler og tak. Når disse flatene varmes opp avgis langbølget stråling som vinduene ikke slipper ut. I fyringssesongen dekker passiv solvarme rundt 10 % av energibehovet i norske boliger årlig. Hus kan være bygget og planlagt for å ta vare på solenergi, slik at utnyttelsen blir størst mulig. Massive, indre vegger med mørk overflate absorberer og lagrer solvarmen som skinner inn i rommet gjennom vinduene, og holder rommet varmt når solen har gått ned. I bygninger der dette er godt planlagt kan bygningskonstruksjonen være slik at den sørger for oppvarming om vinteren, og nedkjøling om sommeren. Isolasjonen i huset vil være en viktig del av konstruksjonen, det samme vil vinduene (fylt med argon).
Katharina Mo Berge
Katharina Louise Mo Berge (født 28. august 1944 i Trondheim) er en norsk tidligere langrennsløper og orienteringsløper. Hun representerte Sportsklubben Freidig.
Solenergi
Aktiv solenergi
Selve solfangeren er den viktigste komponenten i systemet og mye utvikling har vært gjort for å optimalisere disse. Solfangere i form av paneler med vann som sirkulerer gjennom kanaler er det vanligste. Over kanalene er det ett eller flere dekkglass. Solfangere kan være en integrert del av tak, eller vegger av bygninger.
Land som Tyskland, Østerrike og Hellas har vært ledende på bruk av solfangere, men de benyttes også på Kypros, i Spania, Italia, Kina, Japan og USA. Noen av disse landene har også påbud om at en viss del av energibruken i bygninger skal dekkes med solenergi. Vanligst er det med anlegg for oppvarming av varmtvann, lengre nord øker også antallet anlegg for romoppvarming.
Solkjøling er prosesser der sollyset driver prosesser som gir nedkjøling av luft eller vann. Slike prosesser kan være svært nyttige der behovet for nedkjøling og air-conditioning er tilstede når solen skinner. For eksempel kan ammoniakk benyttes som kjølemedium og vann som absorpsjonsmedium, slik at en oppnår romtemperatur under −30 °C med en varmekilde som holder over 70 °C.
Solkoking er et konsept som har blitt utviklet for folk i fattige land, der energibehovet til matlaging er den viktigste energibruken for en husholdning. I mange land brukes, ved, trekull, gjødsel, parafin og propan til matlaging, men disse kildene kan være begrensende eller farlige. Solkoking går ut på at en reflektor konsentrerer sollyset mot et svart kokekar. Temperaturen kan komme opp i 80–130 °C.
August Schmidthuber
Schmidthuber ble etter krigen dømt til døden for krigsforbrytelser.
Solenergi
Termisk solkraft
Det meste av elektrisk kraftproduksjon i verden skjer i varmekraftverk med forbrenning av kull og gass eller varmen kommer fra kjerneenergi. Felles for alle disse er at en varmekraftmaskin, i praksis en dampturbin, driver en generator. Også solenergi er tatt i bruk for å drive turbiner, omtalt som termisk solkraft. Vanligvis benyttes regulerbare speil og solfangere som varmer opp vann til damp, som igjen driver en dampturbin. På en stor flate settes det opp speil som konsentrerer sollyset mer enn ti ganger. Disse speilene reguleres i løpet av solens gang over himmelen. Bare direkte sollys utnyttes, dermed benyttes helst steder med mye klarvær. I slike systemer benyttes ellers standard komponenter som turbiner, varmevekslere og så videre, som en finner i konvensjonelle varmekraftverk.
August Schmidthuber
Schmidthuber meldte seg inn i NSDAP og SA i 1933 og SS i 1935. Under andre verdenskrig ledet han SS-styrker i anti-partisankrigføring i Kosovo som kommandør av 21. Waffen-bergdivisjon av SS Skanderbeg (1. albanske). Fra januar 1945 og frem til kapitulasjonen i mai 1945 ledet han 7. SS-frivillige-bergdivisjon «Prinz Eugen» i anti-partisankrigføring i Jugoslavia.
Han ble arrestert i 1945 og overlevert jugoslaviske myndigheter. Han ble stilt for et jugoslavisk militærtribunal i Beograd i februar 1947 og dømt til døden ved hengning for deltakelse i massakre, deportasjoner og grusomheter mot sivile. Han ble henrettet 27. februar 1947 i Beograd av jugoslaviske myndigheter for krigsforbrytelser mot jugoslaviske sivile.
Solenergi
Termisk solkraft
Teknologier som har blitt testet ut er såkalte parabolske trau, soltårn og parabolske disker (speil). Parabolske trau består av smale rørformede solfangere montert i fokus over et parabolsk speil. Mange slike trau kan monteres i parallelle rader på en stor landflate. Solstrålingen blir dermed konsentrert 70 til 100 ganger og fokusert mot solfangeren som varmer opp olje, og her kan temperaturen bli opptil 400 °C. Via en varmeveksler overføres varmen fra oljen til vann som fordamper og driver en dampturbin. Solfangeren utformes for høy absorpsjonsevne, høy transmittans og høy varmeledningsevne.
I et soltårn er solfangeren montert i en kompakt enhet i toppen av et tårn. På bakken rundt tårnet er det mange regulerbare speil som konsentrerer sollyset mot solfangeren. Solfangeren varmer opp vann direkte eller indirekte, for at damp skal drive en dampturbin. Prinsippet med parabolske speil er lik de andre metodene, men her er speilet formet parabolsk og solfangeren står montert i fokus over speilet. Fordelen med parabolske speil er høy virkningsgrad, opp mot 30 %. En variasjon over dette konseptet benytter en stirlingmotor istedenfor dampturbin.
Kraftverk for å utnytte termisk solkraft har vært bygget, men få har greid å bli så vellykkede at de har kunnet produsere elektrisk kraft kommersielt. Mellom 1984 og 1991 ble det bygget ni slike kraftverk i California, disse har vært i drift siden. Etter at det ble opprettet offentlig støtte til slike kraftverk i 2007, har det blitt bygget 40 termisk solkraftverk i Spania og noen flere er også bygget i USA.
Termisk solkraft har mulighet for å levere store energimengder på en gunstig måte. Om bare 1 % av verdens potensiale for termisk solkraft blir utnyttet, anslås det at klimamålene som FNs klimapanel anbefaler, kan møtes. Tilbakebetalingstiden for den energien som går med til å bygge et anlegg, er mindre enn ett år. Dessuten kan mange av materialene i et slikt kraftverk brukes på nytt. Anleggene kan også bygges med lagringskapasitet for termisk energi, dermed kan de produsere elektrisitet selv i perioder uten sol. Slike kraftverk kan da levere grunnlast i kraftsystemet de er tilknyttet. Konseptene bygger på energilagring i medier som smeltet salt, keramiske partikler, grafitt og betong som tåler høy temperatur. Det har (før 2012) blitt bygget kommersielle anlegg med lagringskapasitet på 15 timer.
Elektriske solceller
Solcelleanlegg leverer likestrøm. Når det skal tilknyttes et overliggende kraftsystem blir det nødvendig å anvende et vekselretteranlegg. I mange tilfeller anvendes solcelleanlegg for små isolerte kraftsystemer, og da benyttes batterier for energilagring.
Solcelleanlegg er robuste og krever lite vedlikehold, og en stor fordel er at de kan produsere energi uten å være tilknyttet noe overliggende kraftsystem. Dermed kan de brukes til alt fra små elektroniske enheter til avsidesliggende hus. En annen fordel er at de kan være en del av bygningskroppen som tak eller vegger. Det er også mange solcelleanlegg som tilkobles overliggende kraftnett for å mate inn energi som eieren får betalt for. På grunn av denne store fleksibiliteten øker produksjonen av solceller hvert år, med en gjennomsnittlig årlig produksjonsøkning på 43 % per år fra 2000 til 2012.
Da en begynte med produksjon av solceller i 1960- og 1970-årene, trengtes det mer energi å produsere dem enn de noen gang kunne levere tilbake av elektrisk energi i sin levetid. Denne tilbakebetalingstiden er sterk forbedret. En tynnfilm CdTe-celle kan produsere mer elektrisk energi enn den energi som gikk med til produksjonen i løpet av 0,68 år, for krystallinske silikonceller er tiden mindre enn to år (2016).
Virkningsgraden for solceller har så langt ikke vært spesielt høy, med en teoretisk beste virkningsgrad under 30 % (2016). Årsaken er at mye av sollyset enten bare blir absorbert eller reflektert. Det forskes derfor på enheter der flere transparente, tynne solceller settes sammen, slik at sollys med kort bølgelengde skaper energi i den første enheten og de lengre bak påvirkes av lengre bølgelengder. I eksperimenter har en med slike konsepter greid å få en virkningsgrad helt opp mot 44 %.
Solkraft til drivstoffproduksjon
Solkraft kan benyttes til å produsere kjemiske drivstoff som hydrogen, syntesegass, metanol og diesel. Prosessene går ut på å benytte elektrokjemiske, fotokjemiske eller termokjemiske reaksjoner. I den første prosessen lages hydrogen ved elektrolyse drevet av elektrisitet fra solkraft. Med fotokjemiske prosesser etterlignes fotosyntesen i planter til å lage energirik biomasse. Ved termokjemiske prosesser skapes det høy temperatur som driver en endotermisk kjemisk reaksjon, med drivstoff som sluttprodukt. Stoffene en bruker til reaksjonen kan være vann, karbondioksid, metanol, dimetyleter og syntetisk olje.
Bolivarianske leker 1993
Bolivarianske leker 1993 (bolivarianske leker) ble arrangert i Cochabamba og Santa Cruz de la Sierra i Bolivia i 1993.
Ankarsvik
Ankarsvik er et tettsted i Sundsvall kommune i Västernorrlands län i landskapet Medelpad i Sverige. I 2010 hadde tettstedet 944 innbyggere.
Ikke-newtonsk væske
En ikke-newtonsk væske er en væske hvis forhold mellom skjærspenning og skjærhastighet ikke er proporsjonalt, slik at væskens viskositet vil variere med skjærhastigheten den utsettes for. Dette i motsetning til en newtonsk væske som har en tilnærmet konstant viskositet uavhengig av hvilken skjærhastighet den utsettes for.
Væsker som blir mer tyktflytende når de utsettes for stress kalles skjærtykkende eller dilatante, mens væsker som blir mer tyntflytende når de utsettes for stress kalles skjærtynnende.
Et enkelt eksempel på en skjærtykkende væske er en suspensjon av stivelse, for eksempel potetmel eller maisenna i vann. En slik suspensjon kalles av og til Oobleck, oppkalt etter den amerikanske barneboka Bartholomew and the Oobleck av Dr. Seuss.
Maling er et eksempel på en væske som helst bør være skjærtynnende. Maling bør være tyktflytende når den er i ro, slik at den ikke drypper fra malerkosten, men det er en fordel om den blir mer tyntflytende når den røres om, slik at den blir lettere å blande. Også når malingen påføres blir den utsatt for en skjærkraft, og da er det også en fordel om viskositeten synker slik at malingen væter overflaten jevnt.
Slanking
Slanking er en reduksjon av kroppsmasse, og kan gjøres for å lindre eller forebygge helseplager. Slanking gjøres ofte med en slankekur hvor man endrer kostholdet i henhold til en foreskrevet diett (for eksempel med joulefattig mat som metter) og/eller ved hjelp av trening. Det er holdepunkter for at kosthold er den viktigste faktoren, og at det kreves langvarig innsats for resultater.
Slankeindustrien er et uregulert marked, og ulike slankekurer har svært sprikende vitenskapelig belegg. Likevel er det vitenskapelig belegg for at kosthold er viktig for å forebygge og behandle sykdommer som diabetes, fedme, høyt blodtrykk og høyt kolesterol.
En «motediett» er en nedsettende betegnelse på en diett som vekker stor men kortvarig allmenn interesse. Frem til 2014 er det anslått at det har blitt lansert over 1000 ulike dietter for vekttap.
Lavfett
Plantebaserte lavfettkurer har vist seg å gi forbedringer i kroppsmasse, blodsukkernivå og hjerte og kar.
Lavkarbo
Lavkarbo innebærer reduksjon av karbohydrater (stivelse og sukker), og består dermed av en relativt høy andel protein og fett. En ketogen diett er en lavkarbodiett med så lite karbohydrater at det oppstår ketose i kroppen.
En randomisert kontrollert studie som sammenlignet fire dietter konkluderte med at en diett med mye karbohydrater med lav glykemisk indeks var mest gunstig ettersom den både førte til stort vekttap og en nedgang i tettheten av lipoproteiner (et kompleks av fettstoffer og proteiner som er løselig i blodserum).
Den "glykemiske belastningen" er den glykemiske indeksen multiplisert med mengden karbohydrater. En metaanalyse av Cochrane Collaboration konkluderte med at dietter med lav glykemisk indeks eller lav glykemisk belastning førte til mer vekttap og bedre lipidprofiler, men klarte ikke å skille virkningene av den gykemiske belastningen mot indeksen.
Lavjoule
Lavenergidietter består vanligvis av et energiunderskudd på 2000-8000 joule per dag, hvilket kan resultere i et tap av kroppsmasse på 0.5 til 1 kg per uke. En av de mest brukte lavenergidiettene er Weight Watchers. Det amerikanske National Institutes of Health har gått gjennom 34 randomiserte kontrollerte studier for å fastlå effektiviteten av lavenergidietter, og fant at disse diettene senket den totale kroppsmassen med 8% på kort sikt, hvilket vil si over 3-12 måneder. Kvinner på lavenergidietter bør ha minst 4200 J, mens menn bør ha minst 5000 J. Disse tallene kan variere avhengig av flere faktorer, som for eksempel alder og kroppsmasse.
Svært lavjoule
Ekstreme lavenergidietter kan bestå av mellom 800 J og 3400 J per dag, og fokuserer ofte på å opprettholde proteininntaket, men begrense inntak av både fett og karbohydrater. Med andre ord utsettes kroppen for sult, og gir et gjennomsnittlig tap av kroppsmasse på 1.5 til 2.5 kg per uke.
Et eksempel på en kjent slik type diett er "2-4-6-8", som følger en 4-dagers syklus med 840 joule første dagen, 1700 J andre dag, 2500 J tredje dag, 3300 J fjerde dag, og deretter faste før sykelen gjentas. Det finnes studier som tyder på at slike dietter kan resultere i et betydelig tap av kroppsmasse. Disse diettene anbefales ikke for generell bruk, og er forbeholdt behandling av fedme ettersom slankekuren kan ha alvorlige bivirkninger som for eksempel tap av muskelmasse, økt risiko for urinsyregikt, og elektrolyttubalanse. Personer som begir seg ut på slike dietter bør overvåkes nøye av en lege for å hindre komplikasjoner.
Begrepet crash dieting, altså drastisk slanking, er basert på ekstreme lavenergidietter. Slike slankekurer kan være svært farlige fordi de kan føre til mange ulike problemer for kroppen. Selv om man oppnår tap av kroppsmasse så kan det ekstreme energiunderskuddet og den potensielle ubalansen i kostholdet føre til skader på kroppen eller til og med plutselig død.
Faste
Faste er når det er et langt tidsintervall mellom måltidene. I slankeøyemed er periodisk faste ikke anbefalt, og det anbefales istedet å oftere innta små porsjoner med mat. I tillegg til dårlig slankeeffekt kan langvarig faste være farlig på grunn av risikoen for underernæring, og bør bare utføres under medisinsk tilsyn. Ved langvarig faste eller ekstreme lavjouledietter kan reduksjon av blodsukker (som er den foretrukne energikilden til hjernen) gjøre at kroppen tømmer sine glykogenlagre. Når kroppen er tømt for glykogen begynner å hjernen å bruke ketoner som drivstoff, men vil også forbrenne proteiner i kroppen (fra blant annet muskler) som deretter blir brukt for å fremstille sukker som kan brukes til energi av resten av kroppen. De fleste fagfolk tror at faste over lengre tid kan føre til muskelsvinn, men dette er noe omdiskutert. Kortsiktig faste eller ulike former for periodisk faste har vært brukt for å omgå disse problemene med langvarig faste.
Detox
Detox-dietter er motedietter med vitenskapelig ubekreftede påstander om at "giftstoffer" skal kunne fjernes fra menneskekroppen. Mange av disse diettene består av urter eller selleri og andre saftige lavenergi-grønnsaker.
Effektivitet
Mange ulike dietter kan være effektive for massetap hos overvektige, og hvorvidt man lykkes avhenger i stor grad av etterlevelse og i mindre grad av hvilken diett man følger. Ettersom vedlikehold av kroppsmassen avhenger energiinntaket har dietter med fokus på ulike næringsstoff (lavfett, lavkarbo, og så videre) ikke vist seg å være mer effektive enn andre dietter med blanding av næringsstoffer og mindre porsjoner. En metaanalyse av seks randomiserte kontrollerte studier fant ingen forskjell mellom lavjoule, lavkarbo og lavfettdietter, med 2–4 kg vekttap over 12-18 måneder i alle studiene. Ekstreme dietter kan i noen tilfeller føre til underernæring.
Etterlevelse av slankekurer er en stor utfordring. Slankekurer kan være effektive for å oppnå vekttap på kort sikt, men vekttapet kan være vanskelig å opprettholde over tid, og undertrykker termogenesen (de fysiologiske prosessene som skaper varme i kroppen). Undertrykt termogenese akselererer at man legger på seg igjen kroppsmasse, med mindre fasen akkompagneres med en bra timet treningsøkt, som beskrevet av Summermatter-sykelen.
I gjennomsnitt gir kortsiktig slanking også langsiktig massetap, men begrenses ofte av gradvis masseøkning på typisk 1 til 2 kg per år. Det vil være en del individuelle forskjeller, og noen vil gå opp mer enn de gikk ned, mens andre kan oppnå store massetap initielt slik at det «gjennomsnittlige» massetapet fremdeles blir stort, og dermed ikke er representativt for hva den jevne personen ville oppnådd. I 2001 fant en metaanalyse av 29 amerikanske studier at deltakere som gjennomgikk strukturerte massetap opprettholdt et gjennomsnitt på 23% (3 kg) av sitt opprinnelige massetap etter 5 år, hvilket representerer en vedvarende 3.2% reduksjon i kroppsmasse.
Kosthold anses som mer effektivt enn trening for å gå ned i vekt, men en kombinasjon anses som bedre for varig vektnedang.
Økt dødelighet
En rekke studier har funnet at forsettlig massetap er assosiert med en økning i dødelighet hos mennesker uten masserelaterte helseproblemer. I 2009 fant en metaanalyse av 26 studier at «forsettlig vekttap hadde en liten fordel for personer klassifisert som usunne (med fedmerelaterte risikofaktorer), spesielt de med sykelig fedme, men viste seg å være forbundet med noe økt dødelighet for friske individer, også for de som var overvektige, men ikke sykelig overvektige.»
Spiseforstyrrelser
Slankekurer kan være en utløsende faktor for spiseforstyrrelser, særlig ved ekstreme slankekurer.
Trening
Når kroppen bruker energi (for eksempel under trening) forbrennes interne enegilagre i kroppen, som for eksempel består av komplekse karbohydrater eller fett. Den første kilden og som kroppen foretrekker er glykogen, som er et komplekst karbohydrat hvorav 65 % er lagret i musklene og resten i leveren (totalt cirka 8400 J i hele kroppen). Glykogen lages ut ifra overflødige næringsstoffer som inntas, og hovedsakelig fra karbohydrater. Når glykogenlageret nesten er tomt begynner kroppen nedbrytning av fett ved lipolyse ("fettforbrenning") for å få energi. I denne prosessen hentes fett fra fettceller som brytes ned til glyserol og fettsyrer for at det kan brukes til energi. Det primære biproduktet fra denne metabolismen er karbondioksid og vann, hvorav kroppen kvitter seg med karbondioksid via luftveiene.
Claudio Merulo
Claudio Merulo (1533–1604) var en italiensk komponist og organist fra seinrenessansen.
Biografi
Markuskirkas to romlig atskilte orgler gjorde det mulig å spille orgelmusikk i den venetianske flerkors-stilen slik det lenge hadde vært gjort med kor og instrumenter på Markuskirkas gallerier.
Musikk og innflytelse
Merulos samtidige anså han for å være tidens beste organist. Merulo regnes som den som innførte musikkformen toccata, og de orgelverkene som er bevart viser at det er snakk om virkelige instrumentalverk og ikke lengre er imitasjoner av vokalmusikk.
Merulo skrev også a cappella-musikk som madrigaler. Som en representant for den venetianske skole skrev han også motetter for doble kor slik som Andrea og Giovanni Gabrieli gjorde.
Domnall mac Caustantín
Domnall mac Caustantín er antatt å ha vært konge av Dalriada på begynnelsen av 800-tallet.
Duan Albanach sier at Domnall styrte i 24 år og plasserer ham mellom «Aodh», Áed Find, Conall mac Taidg og Conall mac Áedáin. Flann Mainistrech oppgir at navnet på Domnalls far var «Constantine». Den eneste personen som har et uvanlig navn er Caustantín mac Fergusa, konge av piktere fra 792 til 820. Ettersom Áed Find døde i 778 og hans bror Fergus mac Echdach var konge av Dalriada fram til sin død i 781 er det antatt som usannsynlig at Caustantíns sønn kunne ha vært konge så tidlig som i 781. I tillegg er det rapportert om en konge ved navn Donncoirce som døde i 792, og da Conall mac Taidg døde i 807, var det svært vanskelig å tilpasse et kongedømme på 24 år i løpet av denne tiden.
Ettersom ingen konge av Dalriada er kjent for perioden fra 811 da det fire år lange kongedømmet til Conall mac Áedáin er antatt å ha endt, og det fire år lange kongedømmet til Áed mac Boanta som døde i 839, kan Domnall mac Caustantín ha vært konge fra år 811 til rundt 835, en relativ lang tidsepoke for en konge.
Ilse Kramm
Ilse Kramm (født 23. november 1934 i Oslo) er en norsk skuespiller.
Hun studerte ved Royal Academy of Dramatic Art i London, hvorpå hun debuterte ved Nationaltheatret 1963 som Fausts heks. Samme sted var hun suffløsen i Ingmar Bergmans oppsetning av Luigi Pirandellos Seks personer søker en forfatter i 1967.