cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Ruben Liljefors
Ruben Mattias Liljefors (født 30. september 1871 i Uppsala, død 4. mars 1936) var en svensk komponist og dirigent. Han var bror av maleren Bruno Liljefors og far til komponisten Ingemar Liljefors.
Fra 1895 til 1899 studerte Ruben Liljefors ved musikkonservatoriet i Leipzig. Han var dirigent for Gävleborgs läns orkesterforening (i dag Gävle symfoniorkester) fra 1912 til 1931. En av hans mest kjente komposisjoner er När det lider mot jul.
Rancho Alegre D’Oeste
Rancho Alegre D'Oeste er en kommune i delstaten Paraná i sørregionen av Brasil.
Cherokee County (Oklahoma)
Cherokee County er et fylke i den amerikanske delstaten Oklahoma. Det ligger i den østlige delen av staten og det grenser mot Delaware County i nord, Adair County i øst, Sequoyah County i sør, Muskogee County i sørvest, Wagoner County i vest og mot Mayes County i nordvest.
Kvikne
Kvikne er en tidligere kommune i Innlandet, og fjellbygd i vannskillet mellom Østerdalen og Trøndelag. Øverst i bygda har elva Orkla sitt utspring. Lenger sør renner elva Tunna nedover mot Glomma.
Cherokee County (Oklahoma)
Fylket ble grunnlagt 16. november 1907.
Kvikne
Innerdalen i fjellområdene mellom Tynset og Rennebu ble neddemt ved en elektrisitetsutbygging i Orkla/Grana i 1981. Kampen mot utbygging var meget omfattende i perioden 1979–81 og regnes blant de fem største vassdragsvernekampene. Den er behandlet i dokumentarfilmen Prognose Innerdalen.
Vollan gård i Kvikne er i dag nasjonalparksenter for Forollhogna nasjonalpark. Gården ble brukt som location under filmingen av Secondløitnanten (1993).
På Kvikne er også Kvikne kobberverk, grunnlagt i 1630, som var et av Norges første kobberverk. Dette førte til at folketallet i fjellbygden steg og la et grunnlag for videre utvikling.
Kvikne kirke er ei korskirke fra 1652 /1654.
Cèsar Martinell i Brunet
Cèsar Martinell i Brunet (født 24. desember 1888, død 19. november 1973) var en katalansk arkitekt, elev av den kjente arkitekten Antoni Gaudí. Cèsar Martinell i Brunet var også kunsthistoriker.
Realeza
Realeza er en kommune i delstaten Paraná i sørregionen av Brasil.
Gresshumle
Gresshumle Bombus ruderarius (Müller, 1776) er ganske liten humleart. Den er sjelden særlig tallrik. Den tilhører underslekten Thoracobombus. Denne humlearten har ganske middelslang tunge.
Kjennetegn
Gresshumle er som regel svart eller gråsvart og bakkroppsspissen er lys rustrød. Den kan lett forveksles i utsende med melanistiske (sorte) individer av skoghumla Bombus sylvarum, men et klart skille er de røde hårene rundt pollenkurven hos gresshumle. Den har også blitt forvekslet med mørke individer av høyfjellshumle, med tyvhumle og med steinhumle.
Størrelse
Målene kan variere, og særlig lengden er unøyaktig da bakkroppen kan trekkes sammen eller strekkes ut.
Dronninger: Lengde 16–18 mm, Vingespenn: 29–32 mm
Bolet
Bolet ligger oppe på bakken i gress og mose. Bolene er små.
Utbredelse
I Norge bare Oslo området og spredt langs kysten til Stavanger, samt hele Gudbransdalen.
Sergej Danilin
Sergej Vladimirovitsj Danilin (russisk: Сергей Владимирович Данилин; født 1. januar 1960 i Moskva, Moskva oblast, død 4. oktober 2021), var en sovjetisk/russisk tidligere aker som deltok i de olympiske vinterleker 1980 i Lake Placid, 1984 i Sarajevo, 1988 i Calgary, 1992 i Albertville og 1994 i Lillehammer.
Danilin vant en olympisk sølvmedalje i aking under Vinter-OL 1984 i Sarajevo. Han kom på andreplass i ener for menn, bak Paul Hildgartner fra Italia.
Danilin ble verdensmester i aking 1981 i Hammarstrand i ener for menn.
Personlig
Sergej var gift med tidligere aker og OL-deltaker Nadezjda Danilina.
Vitenskapsåret 1846
Vitenskapsåret 1846 er en oversikt over hendelser, prisvinnere, fødte og avdøde personer med tilknytning til vitenskap i 1846.
Dødsfall
arkeolog, ornitolog, komponist, naturviter, diplomat, botaniker, geograf ||align=center|73 ||align=center|1773 ||
Dun
Dun eller dunfjær er et lag av fine fjær under den ytre fjærdrakten på fugl. Dunfjær har meget gode isolasjonsegenskaper, og benyttes derfor som isolasjonsmateriale i bl.a. jakker, puter, dyner og soveposer.
Mengden dun hos nyklekkede fugleunger varierer mye. Ryper, fasaner, ender og ugler kan ha et veldig tykt lag dun, i motsetning til spetter og isfugler som nesten er nakne når de klekkes.
Ars subtilior
Ars subtilior (subtil kunst) betegner en musikalsk stilepoke som var på moten fra Machauts død i 1377 til Guillaume Dufay dukket opp i 1420. Stilen kjennetegnes av stor rytmisk og notasjonsmessig kompleksitet.
Allment
På den andre siden skal en ikke underslå forbindelsen med sen ars nova:
Komponister
De fleste ars subtilior-musikerne tjenestegjorde i et hoffkapell, særlig de franske i Paris under kong Karl V (1364–1380) og kong Karl VI (1380–1422), men også ved hoffene i Aragón og Castilla såvel som på Kypros, samt pavehoffet i Avignon. Noen komponister, som Magister Zacharias og Mateo da Perugia, virket i Italia.
Mobile Payments
Mobile Payments er et britisk mediehus som utgir et papirbasert magasin og et nyhetsbrev i PDF-format, med fokus på betalingstjenester over mobil. Målgruppen er teleselskaper, tjenesteleverandører, IT-selskaper, banker og kortselskaper som utvikler tjenester for m-commerce og m-payment.
Kuvvet Atakan
Kuvvet Atakan (født 5. november 1957 i Eskişehir i Tyrkia) er en tyrkisk geofysiker. Han har vært professor i seismologi ved Institutt for geovitenskap ved Universitetet i Bergen siden 2001, og var førsteamanuensis ved samme universitet 1994–2001.
Atakan har bachelorgrad fra Midtøstens tekniske universitet i Ankara fra 1980, cand.mag. i geologi fra Universitetet i Bergen fra 1986, hovedfag i struktur geologi / sedimentologi fra 1988 og dr.scient. fra 1994. Senere har han også hatt lengre forskningsopphold i England og Tyrkia. Atakan har særlig forsket på felt som seismologi, seismotektonikk og seismisk risiko. Han er også kjent for å formidle forskningsbasert kunnskap om jordskjelv til publikum gjennom media.
Atakan ble, som en del av Sigmund Grønmos rektorlag, i april 2009 valgt til viserektor for utdanning ved Universitetet i Bergen. Han stiller som rektorkandidat ved valget på Universitetet i Bergen i 2013, sammen med et lag bestående av Vigdis Broch-Due som kandidat for prorektor, Gottfried Greve som kandidat for viserektor for utdanning og Jill Walker Rettberg som kandidat for viserektor for internasjonale relasjoner.
Natalie Zemon Davis
Natalie Zemon Davis (født 8. november 1928 i Detroit) er en canadisk historiker. Hun er professor i middelalderhistorie ved Universitetet i Toronto i Canada. Davis er kjent for sine arbeider om tidlig nytid og har særlig arbeidet med sosial- og kulturhistorie.
Davis ble tildelt Holbergprisen for 2010. I 2012 ble hun utnevnt til Companion av Canadaordenen.
Linden (Ditmarsken)
Linden er en kommune i kretsen Ditmarsken i Schleswig-Holstein, Tyskland. Linden hører til Eiderens amt, men lå før 1. januar 2008 i det daværende Hennstedts amt.
Nicolai Hanson
Nicolai Hanson (født 24. august 1870 i Kristiansund, død 14. oktober 1899 på Kapp Adare i Antarktis) var en norsk preparant og polarforsker. Han var det første mennesket som ble begravet på det antarktiske kontinent, da han som medlem av Southern Cross-ekspedisjonen under ledelse av Carsten Borchgrevink døde etter lengre tids sykdom.
Hanson hadde blitt alvorlig syk under sjøreisen fra England. Etter å ha ankommet ekspedisjonens overvintringsleir ved Kapp Adare, var han frisk nok til å kunne gjennomføre deler av de planlagte vitenskapelige aktivitetene. Dette var den første ekspedisjonen som overvintret i Antarktis, og i løpet av vinteren ble Hansons helsetilstand forverret. Han var klar over hvilken vei det gikk, og den 14. oktober døde han. Obduksjonen viste at dødsårsaken var tarmslyng, men noen sikker diagnose over hans sykdom har ikke blitt fastslått. Det har vært spekulert i om han led av skjørbuk eller beriberi, men mer sannsynlig pådro han seg en infeksjon i São Vicente under reisen sørover. Hansons dagbok fra turen er bevart, men mye av de vitenskapelige notatene og prøvene gikk tapt etter skjødesløs behandling på hjemturen.
Etter eget ønske ble Hanson gravlagt i fjellpartiet ovenfor Kapp Adare, der en grav ble sprengt ut i fjellet. Graven er markert med hvite kvartssteiner og et trekors og plakett som er festet til en stor stein. Den er oppført på Antarktistraktatens liste over historiske steder og kulturminner i Antarktis.
Hanson hadde en kort periode i 1895 studert zoologi under professor Robert Collett ved Christiania Universitet. Han var en ivrig jeger, samler og konservator, og før han ble valgt ut til å delta på Borchgrevinks ekspedisjon hadde han drevet feltarbeid i Nord-Norge for British Museum og Zoologisk museum.
Hanson Peak (1255 moh.) på Adarehalvøya er oppkalt etter ham.
Giorgio de Chirico
Giorgio de Chirico (10. juli 1888 – 20. november 1978), også kjent som Népo, var en italiensk maler. Hans metafysiske malestil dannet skole og ble senere regnet som en del av surrealismen.
Liv og arbeide
Giorgio de Chirico ble født i 1888 i Volos i Hellas av foreldre fra Genova og Sicilia i Italia.
Etter studier i Aten og Firenze, kom han til München i 1906 og ble elev ved kunstakademiet der. Han leste da filosofiske arbeider av Nietzsche og Arthur Schopenhauer, og studerte bilder av Arnold Böcklin og Max Klinger.
Tilbake i Italia malte han (1910) det første i serien Metafysisk Piazza(eng: Metaphysical Town Square): «The Enigma of an Autumn Afternoon» («Høstettermiddagens gåte») etter åpenbaringsfølelsen han fikk av Piazza Santa Croce i Firenze. Han malte også bildet «Orakelets gåte» under oppholdet. Han besøkte Torino på vei tilbake til Paris, og ble fascinert av det metafysiske aspektet ved piazzaene og gateløpene med bueganger. Torino var også Nietzsches by.
Gjennom sin bror møtte han Pierre Laprade, som var medlem av juryen for Salon d’Automne, hvor han fikk stille med tre verker (1912): «Orakelets gåte», «Ettermiddagens gåte» og «Selvportrett». I løpet av 1913 stilte han ut både på Salon des indépendants og Salon d’Automne og ble lagt merke til av både Pablo Picasso og Guillaume Apollinaire og solgte sitt første bilde: «Det røde tårnet». Gjennom Apollinaire fikk han kontakt med kunsthandleren Paul Guillaume, som han fikk kontrakt med i 1914.
Han var gift to ganger; siste ekteskap varte livet ut.
de Chirico er best kjent for bildene han laget mellom 1909 og 1919, som var hans metafysiske periode. Bildene blir husket av de som ser dem, som en uro i sjelen, noe utenom, som synes å plage eller forundre figurene og dermed publikum. Senere i livet forlot han denne stilen, men fikk ikke samme kritikerapplaus for de senere bildene.
Guillaume Apollinaire så umiddelbart noe i bildene som fikk ham til å være hjelpsom med introduksjoner. Yves Tanguy skrev senere om at han en dag i 1922 så et maleri i vinduet til en kunsthandler – og besluttet der og da at han skulle bli kunstner, uten noensinne før å ha holdt i en pensel.
Blant andre kunstnere som nevner ham som en de har hatt nytte av, er Max Ernst, Salvador Dalí, René Magritte og Philip Guston. Giorgio De Chirico hadde bare én elev maleren Luca Bestetti, som gjorde privattimer i sitt hjem, som er en illustratør avhengig av forlaget hans far Carlo Bestetti.
I tillegg har den italienske filmskaperen Michelangelo Antonioni sagt seg i åndelig gjeld til De Chirico. Dette er trolig mest synlig for publikum i store dvelende panoreringer gjennom øde bylandskaper der noen mennesker sees langt borte eller ikke er der.
Hommersåk Innebandyklubb
Hommersåk Innebandyklubb (HIBK) er en lokal innebandyklubb i Riska som spiller hjemmekampene sine i Riskahallen. Klubben ble grunnlagt i 1995, og A-laget spilte i en interregional 1. divisjon; Vestlandsserien, for første gang sesongen 2008/09. Debutsesongen endte med jumboplass og nedrykk, og laget vil spille i 2. divisjon Rogaland i 2009/10-sesongen. Leder i klubben er Jostein Jonassen.
Eksterne lenker
-
Rotnes
Rotnes er et tettsted og administrasjonssenteret i Nittedal kommune i Viken. Tettstedet har innbyggere per 1. januar, og ligger ved Nitelva og riksvei 4. Fylkesgrensen til Oslo ved Skillebekk ligger omtrent 12 kilometer sør for Rotnes. Gjennom Rotnes går Gjøvikbanen, tog fra Rotnes til Oslo S tar ca. 30 minutter.
Infrastruktur
På Rotnes ligger Nittedal jernbanestasjon hvor Gjøvikbanen stopper fast. Det går egne lokalbusser gjennom Rotnes som bringer folk til togstasjonen eller rundt i bygda. Riksvei 4 forbinder Rotnes med E6 ved Olavsgård/Lillestrøm.
Utdanning
På Rotnes ligger Rotnes barneskole og Sørli barneskole, Nittedal ungdomsskole og bygdas eneste videregående skole, Bjertnes videregående skole.
Butikker
Rett ved riksvei 4 ligger Mosenteret, også kalt Nittedal senter. I tillegg til dette shoppingsenteret har Rotnes flere matbutikker.
Komiprisen
Komiprisen var en årlig norsk pris innen humor, stand-up-komedie, revy og komedie. Prisen ble innstiftet «for å hedre Norges fremste humorister og deles ut hvert år til spesielt fortjenstfulle innen komiker-faget». Utdelingen ble arrangert av NRK og utdelt første gang i 2001 og siste gang i 2017.
Det ble delt ut priser i klasser som «årets sceneforestilling», «årets mannlige og kvinnelige scenekomiker», «årets mannlige og kvinnelige TV-komiker», «årets stand-up-komiker», «årets gjennombrudd» og «årets morsomste». I tillegg ble det delt ut en hederspris og en fagpris hvert år. Vinnere i de ulike kategoriene ble valgt ut av en fagjury på ni personer. Unntaket var «årets morsomste», også kalt publikumsprisen, hvor det var publikum som stemte fram vinneren. Ved første utdeling i 2001 ble engangsprisen «tidenes type» delt ut. Vinneren ble kåret etter at publikum fikk stemme på 26 forskjellige humoristiske figurer. Prisen ble vunnet av Arthur Arntzen for hans figur Oluf. Prisvinnerne mottok en statuett laget av Reidar Finsrud.
Dagfinn Lyngbø vant flest ganger, med seks priser, mens TV-programmet Nytt på Nytt vant fem priser.
Øystein Bache ledet utdelingen syv ganger, Trond-Viggo Torgersen var programleder tre ganger og Vidar Magnussen to ganger. Alf Tande-Petersen, Jon Almaas, Linn Skåber, Thomas Seltzer, Erik Solbakken og Hasse Hope ledet også utdelingen. Prisutdelingen ble arrangert seks ganger på Chat Noir, fire ganger på Latter, to ganger på Edderkoppen teater og én gang på Sentrum Scene, Christiania Theater og Ole Bull Scene.
Engelsk
Engelsk tilhører den vestgermanske språkgruppen, og er det største germanske språket i dag, foran tysk, nederlandsk og nordiske språk. England ble i det 5. århundret erobret av anglere og saksere fra dagens Nord-Tyskland, som brakte med seg germanske språk. Blant de språklige slektningene på kontinentet står frisisk og nedertysk nærmest. Dette utviklet seg til gammelengelsk, som igjen utviklet seg til dagens engelske språk. Det er det tredje mest talte førstespråk (morsmål), med ca. 402 millioner brukere i 2002, hovedsakelig på De britiske øyer, i Nord-Amerika og i Oseania. Engelsk fungerer i tillegg som hjelpespråk i store deler av verden, først og fremst i de tidligere britiske og amerikanske koloniene i Afrika og Asia. Endelig er engelsk det viktigste fremmedspråket i verden, og brukes i store deler av verden som et lingua franca.
Historie
Engelsk språks historie går tilbake til 400-tallet. Det gjennomgikk en radikal endring med den normanniske erobringen i det 11. århundre. Da England begynte å etablere oversjøiske kolonier rundt år 1600, ble det engelske språket utbredt både i Amerika og Asia, seinere også i Afrika og Australia. Med USAs inntreden som en stormakt i det 20. århundre ble engelsk kanskje verdens viktigste språk for mellomfolkelig kommunikasjon.
Erobring
Engelsk er i dag et verdensledende språk, og har sin opprinnelse i det språket som ble snakket av de germanske innvandrerne til det nåværende England, anglerne, sakserne og jydene. Ifølge den angelsaksiske krønike fra ca. 449 e.Kr., ba Vortigern, som var konge over De britiske øyer, de såkalte «Angle kin» (anglere som ble styrt av Hengest og Horsa) om hjelp mot pikterne. Til gjengjeld skulle anglerne få områdene i sørøst. Mer hjelp ble etterspurt, og derfor kom det menn fra «Ald Seaxum», «Anglum» og «Iotum» (saksere, anglere og jyder). Krøniken dokumenter den etterfølgende innvandring av «nybyggere» som etter hvert dannet sju kongedømmer: Northumbria, Mercia, East Anglia, Kent, Essex, Sussex, og Wessex. Om germanerne opprinnelig ble invitert over, utviklet det seg svært krigerske motsetninger mellom kelterne og germanerne. Ut på 500-tallet hadde imidlertid anglerne, sakserne og jydene stort sett fått kontroll over det som i dag er England. Derimot holdt keltisk språk seg i Wales, Cornwall, Irland og Skottland. Ordet England er avledet av folkenavnet anglerne, fordi disse var den mest tallrike gruppe. Deres navn kommer igjen fra Angeln i Tyskland, regionen som de hadde utvandret fra.
Gammelengelsk
Fra 500-tallet av ble også de første angelsakserne kristnet, og etterhvert utviklet det seg en litteratur på angelsaksisk, også kalt gammelengelsk. Dermed kjenner vi dette språket, som kjennetegnes av et ordforråd som stort sett var germansk, men med enkelte keltiske og latinske lånord. Gammelengelsk hadde også en komplisert grammatikk med kasusbøyning av substantiv omtrent som vi i dag kjenner fra islandsk og tysk. Uttalen kan vi imidlertid bare gjette på, men den må ha vært ganske ulik den som finnes i engelsk i dag. Språket er overlevert oss i form av en omfattende litteratur, og det viktigste verket er Beowulf.
Vikinginvasjon
Fra rundt 800 ble England utsatt for en ny invasjon, denne gangen av danske og norske vikinger. Store områder i Yorkshire og Northumberland fikk dansk bosetting, mens Cumbria i nordvest fikk norsk bosetting. Denne massive innvandringen påvirket også språket; mange mennesker strevde med å lære seg den kompliserte grammatikken, og siden mange nok gjorde store språkfeil, ble grammatikken forenklet. I tillegg fikk engelsk en lang rekke lånord fra norrønt, slik som «law» (lov), «take» (ta) og pronomen som «they» og «them». Norrøne stedsnavn finnes i stort antall i nord, mange av dem ender på -dale (dal), -thorpe (torp) eller -keld (kilde). Fjellene i Lake District heter -fell, mens sjøene heter -water. Gatene i York ender på -gate. Også bynavnet York har nordisk innflytelse. Stedsnavnet, som opprinnelig var Eoforwic, ble forenklet til Jorvik av vikingene, dette ble etter hvert til dagens York.
Rebouças
Rebouças er en kommune i delstaten Paraná i sørregionen av Brasil.
Engelsk
Vikinginvasjon
I tillegg førte trykket fra vikingene til at de saksiske dialektene i sør ble grunnlaget for skriftspråket, ikke angler-dialektene i de erobrede områdene i nord.
Fransk invasjon
I 1066 kom det en ny invasjon, denne gang sørfra. Normannernes invasjon av England under Vilhelm Erobreren i førte til at normannisk fransk ble språket for kongemakta og adelen. Bare alminnelige engelskmenn fortsatte å snakke engelsk. Ennå i dag forkynner lederen i det britiske overhuset «le roy le veult» (kongen vil det) når noe er vedtatt (merk at stavemåten avviker fra moderne fransk, le roi le veut). Kongehusets våpen er ennå forsynt med valgspråket «Dieu et mon droit», Gud og min rett. Noen spesielle misforståelser oppsto også på denne tida; de kjente beefeaters (oksekjøttspiserne) i Tower of London hette opprinnelig buffetiers, altså de som passet på buffeten. Rotten Row (den råtne veien) i London kommer egentlig av route du roi, kongens vei. Først rundt år 1400 snakket alle engelsk igjen, men dette var en sterkt endret form for engelsk. Grammatikken var nå svært forenklet, og ordforrådet var blitt supplert eller avløst av franske ord. De hverdagslige ordene var gjerne de samme gamle engelske, mens de noe mer høytidelige var av fransk opprinnelse. Derfor ser man pigs, sheep og oxen på engelske bondegårder, mens de samme dyrene har blitt til pork, mutton og beef (hhv porc, mouton og boeuf på fransk) når de dukker opp på middagsbordet. Verbet å begynne kan være det engelske begin eller det mer høytidelig franske commence (av fransk commencer). Språket i seinmiddelalderens England kalles middelengelsk, og det mest kjente litterære verket fra perioden er Geoffrey Chaucers Canterbury-fortellingene.
Moderne engelsk
Vi regner moderne engelsk fra 1500-tallet av. I denne perioden inntrådte det store vokalskiftet i engelsk, som gjorde at vokalendelsene ble slukt, omtrent som i trøndersk, og vokalene inni ordene ble omformet. Skriftspråket holdt imidlertid ikke følge med disse endringene i uttalen, og dette er forklaringene på den store inkonsekvensen som preger engelsk skriftspråk i forhold til uttale. Denne perioden er også preget av en omfattende litteratur, med William Shakespeare som det største navnet.
Grunnlaget for engelsk som verdensspråk ble også lagt i denne perioden, med grunnleggelsen av de engelske koloniene i Amerika fra 1607 av. Noe seinere etablerte engelskmennene også handel i India og Afrika. Kontakten med nye språk og kulturer påvirket også ordforrådet. Eksempler fra India er shampoo og pyjamas. Dermed ble etter hvert engelsk et viktig kommunikasjonsspråk i Nord-Amerika, deler av Afrika, Sør-Asia og Australia. Derimot var ikke engelsk et særlig utbredt kommunikasjonsspråk på det europeiske kontinentet før 1. verdenskrig; fransk og tysk var de to dominerende kommunikasjonsspråkene. At nordmenn i dag bruker engelsk når de snakker med nederlendere, tyskere, italienere, russere og portugisere, er et fenomen av nyere dato. For 60-70 år siden hadde man nok foretrukket tysk, eventuelt fransk.
Noen lærde setter et skille rundt 1800 mellom moderne engelsk og seinmoderne engelsk. Tidspunktet samsvarer med britiske erobringer rundt omkring i verden, ettersom de lokale språkene påvirket engelsk i betydelig grad.
Språkfamilie og beslektede språk
Engelsk hører til den vestlige greina av de germanske språkene, som igjen er ei grein av den indoeuropeiske språkfamilien. De nærmeste slektningene av engelsk er skotsk og frisisk. Det skotske språket regnes av noen som en dialekt av engelsk, men på grunn av at dette språket har et skriftspråk med en lang historie, regnes det ofte som et eget språk. Frisisk er et språk som snakkes av ca. en halv million mennesker i den nederlandske regionen Friesland (Fryslân), i områder nær Tyskland og på noen øyer i Nordsjøen.
Etter skotsk og frisisk er de nærmeste slektningene det moderne nedertyske språket i østre Nederland og nordlige Tyskland. Noe fjernere beslektede levende språk er nederlandsk, afrikaans, tysk og de nordgermanske, skandinaviske språkene norsk, svensk, dansk, islandsk og færøysk. Også mange franske ord er forståelige for en engelskspråklig ettersom engelsk tok opp i seg en betydelig mengde ord fra fransk språk etter den normanniske erobring, og importen av franske lånord fortsatte i århundrene som fulgte. Resultatet er at en betydelig andel av det engelske ordforrådet er ganske nær fransk, bare med noen mindre ortografiske forskjeller (ordendinger, bruk av gammelfransk skrivemåte m.m.), samt enkelte betydningsforskjeller. I tillegg har engelsk tatt opp en mengde lånord direkte fra latin og gresk.
Geografisk utbredelse
Det engelske språket er både morsmål for rundt 400 millioner mennesker og et viktig kommunikasjonsspråk for mennesker som har andre morsmål. Grovt sett kan den geografiske fordelingen av engelsk deles i tre:
Kjerneområdet for engelsk
På De britiske øyer, i den nordlige delen av Nord-Amerika, på en del av øyene i Karibia og i Australia og på New Zealand snakker og skriver de aller fleste bare engelsk.
Engelsk som eneste offisielle språk
Engelsk er eneste offisielle språk og hjemmespråket for det store flertallet i Antigua, Australia, Bahamas, Barbados, Bermuda, Grenada, Guyana, Jamaica (Jamaica-engelsk),Saint Kitts og Nevis, St. Lucia, Saint Vincent og Grenadinene, Storbritannia (britisk engelsk) og Trinidad og Tobago.
Engelsk som et av flere språk
Engelsk er ett av flere offisielle språk i Canada (kanadisk engelsk), Hongkong, Irland, New Zealand, (newzealandsk engelsk), Singapore, Filippinene (filippinsk engelsk) og Sør-Afrika (sørafrikansk engelsk). I Canada, Irland og New Zealand er engelsk det suverent mest brukte språket, mens det i Singapore og Hongkong nesten utelukkende brukes i forretninger og utdanning; hjemme brukes andre språk. Likevel bruker de fleste innbyggere her engelsk daglig. I Sør-Afrika er det kun en mindre del som snakker engelsk hjemme, men språket nyter høy status som kommunikasjonsspråk mellom de ulike språkgruppene i landet.
Engelsk er offisielt språk i Gibraltar, men de fleste snakker spansk hjemme. På Dominica er også engelsk eneste offisielle språk, men de fleste snakker fransk hjemme. I Belize er engelsk det eneste offisielle språket, men nyere innvandring fra Mellom-Amerika har ført til at spansk i dag er et mer talt språk. I USA er amerikansk engelsk det dominerende språket, men landet har ikke noe offisielt språk. 29 delstater har vedtatt at engelsk skal være delstatens offisielle språk. Tre delstater har også andre språk som offisielle: Hawaiisk på Hawaii, fransk i Louisiana og spansk i New Mexico. Etter hvert som motstand mot innvandring fra latinamerikanske land øker, har det blitt fremsatt krav om at engelsk skal gjøres til offisielt språk, og at det ikke skal være mulig å få seg jobb dersom man ikke snakker engelsk, slik at det skal bli vanskeligere for innvandrere å «stjele» amerikanske jobber.
Engelsk som minoritetsspråk
Det finnes også et par tilfeller av at engelsk snakkes av en minoritet i et større språksamfunn. Grupper av afrikanskættede engelsktalende bor i land som Honduras, Nicaragua, Costa Rica, Panama og Colombia. Her brukes engelsk i lokal undervisning, men har ellers ingen status. Samfunn av britiske utvandrere finnes også i Argentina.
Engelsk som første fremmedspråk
Engelsk er det mest brukte første fremmedspråk i verden, og noen språkeksperter hevder at det ikke lenger er det eksklusive kulturelle emblem for dem som har engelsk som morsmål, men snarere et språk som tar opp i seg kulturelle elementer fra hele verden etter hvert som bruken øker. Andre spekulerer på om det er en grense for hvor lenge engelsk vil kunne være en felles kommunikasjonsplattform. Engelsk er det mest vanlige underviste fremmedspråket i Europa (32,6 %) og i Japan, fulgt av fransk, tysk og spansk. Engelskkunnskapene i befolkningen er svært utbredt i Israel, de nordiske land, Nederland, Kypros og flere land, og til og med i land som Frankrike, Tyskland og Spania, som hver for seg representerer språklige konkurrenter, er nå engelskkunnskapene raskt stigende.
En grunn til at engelsk har oppnådd statusen som verdens mest brukte fremmedspråk er at mange teknologiske nyvinninger de seineste tiårene har funnet sted i USA. Engelsk ble dermed instruksjonsspråket for både fjernsynsapparater, datamaskiner og i flytrafikken. Også USAs framtredende posisjon i forretningslivet har vært en viktig faktor i etableringa av engelsk som et internasjonalt samarbeidsspråk. Ettersom språket blir brukt som et lingua franca i stadig større grad i hele verden, øker også viktigheten av å lære seg det.
Dialekter og regionale varianter
Et språk med en slik utbredelse som engelsk er ikke ensartet i hele språkområdet. Uttale, grammatikk og ordforråd er svært ulike i Det skotske høylandet, i de amerikanske sørstatene, på Jamaica og på bygdene i Queensland. Også skriftspråket kan variere noe.
Briters og amerikaneres kolonialisme og utferdstrang har spredd engelsk utover verden. Derigjennom har det skapt en mengde engelsk-baserte dialekter, inklusive kreolsk og pidgin-engelsk.
Britiske dialekter
Siden former av engelsk har vært snakket i over 1500 år i England, finnes det et utall dialekter der, det samme gjelder i Skottland og Wales. Standardisert britisk engelsk er basert på uttalen i den sørøstre delen av England, rundt London. Denne uttale kalles RP, eller Received Pronounciation, ofte også kalt The Queen's English.
De mest karakteristiske dialektene finnes i Nord-England og Skottland. Liverpool-dialekten kalles scouse, mens Newcastle-dialekten kalles geordie. Dialekten i Det skotske lavlandet kalles scots, eller lavskotsk, og har tradisjon som eget skriftspråk. Noen regner derfor denne dialekten som et eget språk, siden den skiller seg ut i uttale, ordforråd og grammatikk, og fordi den har en lang historie som skriftspråk.
Dialekten i London, cockney, har tradisjonelt vært brukt av arbeiderklassen i byen. Blant de mange kjennetegnene på cockney er halvemål. Man sier h der det ikke skal være i standardisert engelsk, som i hankle for ankle (ankel), men tar den ikke med der det skal være h, som i 'and for hand (hånd).
I dag har det utviklet seg en nyere dialekt, «Estuary English» (Elvemunningsengelsk, siden London ligger nær munningen av Themsen), som er en mellomting mellom den ekte cockney-en og standardisert uttale. Både i cockney og Estuary English finnes det karakteristiske gulpet man hører i «better», hvor dobbelkonsontanten er erstattet av en såkalt glottal stopp, en sammentrekning i strupen. Dette osmålet er på frammarsj i sørøst og kan høres både fra politikere, hos noen kongelige og i mange fjernsynsprogrammer.
Dialektene kan også ha ulik status. I intellektuelle kretser i London er interessen svært stor for sære lyder og ord fra det skotske høylandet, mens en spørreundersøkelse nylig avslørte at de færreste briter ville ha kjøpt en bruktbil av en bilselger som snakker scouse (Liverpool-dialekt).
Engelsk i Irland
Irsk engelsk har en distinkt uttale som ofte beskrives som en mellomting mellom amerikansk og britisk engelsk. -r uttales på slutten av ordene som hos de fleste amerikanere. Forskjellen mellom w og wh, som i wine (vin) og whine (hvine) er bevart. Noen steder uttales th-lyden som t. Ordstillingen reflekterer av og til en gælisk påvirkning, slik he has the car fixed i stedet for he has fixed the car (han har reparert bilen).
Amerikanske dialekter
Amerikansk standard skiller seg litt fra britisk standard. Stavemåten i amerikansk er av og til noe mer lydrett, slik som endelsen -er i center og theater (britisk centre, theatre) og forenklingen av endelsen -our til -or (britisk honour, amerikansk honor). Det finnes også eldre former som har overlevd i amerikansk, slik som «I've gotten» (britisk: I've got). Standardisert amerikansk uttale, som særpreges av blant annet at -r i slutten av ord uttales, blir i dag utbredt fra California, hvor film- og underholdningsindustrien har stadig større påvirkning.
I USA er den språklige variasjonen mye mindre enn i Storbritannia. Dette skyldes kortere historie og større mobilitet i befolkningen. Størst variasjon finnes i de eldste bosettingsområdene, slik som New England. Her uttales ikke -r i slutten av ord, omtrent som i britisk engelsk. New York-dialekten, med innslag fra så ulike språk som italiensk og jiddisch, kjennes fra film og TV, og snakkes i dag helst i forstadsbeltet rundt storbyen.
Engelsken som brukes i sørstatene i USA har en særpreget uttale som kalles southern drawl. Denne dialekten har også store variasjoner, fra Virginia over fjellene i Tennessee til «the deep south» rundt nedre Mississippi og til Texas. En spesialitet er «Ebonics»-dialekten som brukes i noen afroamerikanske kretser.
Kanadiske dialekter
Kanadisk engelsk danner en overgang mellom britisk engelsk og amerikansk engelsk. Kanadierne holder seg til britisk stavemåte, slik som theatre, favour, tyre osv. Ordforrådet er også ofte britisk preget, slik som lieutenant, mischievous, prestigeous, supply teacher, icing sugar, riding og flere. Dette skyldes både de politiske båndene mellom Storbritannia og Canada og den omfattende utvandringen fra De britiske øyer. Uttalen er imidlertid for et utrenet øre i mange tilfeller ikke til å skille fra uttalen i USA.
På grunn av Canadas to offisielle språk (engelsk og fransk) er språk-situasjonen i Canada unik.
Australia og New Zealand
Siden både Australia og New Zealand har en kort historie som engelskspråklige, skiller ikke engelsken seg så sterkt fra britisk engelsk som for eksempel amerikansk engelsk gjør. Det er også relativt små regionale forskjeller. Vokalene og diftongene har likevel en annen farge, og når australierne hilser med «G'day, mate», uttales diftongene mer som østnorsk «hæi» enn nordnorsk «hei», som er normaluttalen i Storbritannia og USA. En kort, betont e, som i «yesterday», uttales omtrent som en norsk i, «yisterdæi».
Det er også forskjeller mellom Australia og New Zealand, idet New Zealand ofte har «flatere» vokaler som for utenforstående kan være vanskelige å skille fra hverandre.
Karibisk engelsk
Engelsk brukes på mange av de karibiske øyene, slik som Jamaica, Trinidad og Tobago og mange av de små øyene i det østre Karibia, samt i Belize og i små samfunn langs kystene av Honduras, Nicaragua, Costa Rica og Colombia. Den karibiske engelsken skiller seg kraftig ut, og har sterke innslag av afrikansk uttale og en svært forenklet grammatikk.
Pidginspråk og aksenter
På grunn av at engelsk brukes i så stor utstrekning som et andrespråk, kan engelsktalende ha mange ulike «aksenter», noe som «avslører» talerens morsmål.
Sør-Asia
I verdens nest mest folkerike land, India, brukes engelsk i rettsvesen, i mye av undervisningen og i kommunikasjon mellom de ulike språkgruppene i landet. Hindi-talende nordindere må nesten alltid bruke engelsk ved besøk i f.eks. Tamil Nadu, siden tamilene bare i unntaksfall behersker nasjonalspråket. Denne engelsken er imidlertid preget av hindi, tamil og de andre språkene på subkontinentet. Ordforrådet kan også ha sine særegenheter, slik som tiffin, som betyr et lett måltid. Dette ordet er svært dagligdags i India, men ses sjelden i Storbritannia, og aldri i USA. Engelsken i India har et visst arkaisk (gammeldags) preg over seg, og t-skjortekledde turister fra Europa kan bli spurt «How are you, good Sir?». I stedet for Opening Hours på skilt står det ofte Timing.
Filippinene
Selv om nesten ingen snakker engelsk hjemme på Filippinene, er bruken av engelsk en del av hverdagen for de fleste, siden det brukes i for eksempel media og undervisning. I skolene læres amerikansk engelsk, men påvirkningen fra de ulike filippinske språkene er til stede. Gjennom film og fjernsyn, som ikke tekstes på filippinske språk, er imidlertid befolkningen vant til standardisert, amerikansk engelsk.
Singlish, Manglish og Chinglish
Singlish er en variant av engelsk man ofte hører i Singapore, spesielt i kommunikasjonen mellom de ulike folkegruppene. Singlish er engelsk med en mengde ord fra ulike kinesiske dialekter, først og fremst Min Nan-språket fra Fujian-provinsen. I tillegg er det mindre innlån fra malay, tamil og andre språk. Både uttale, grammatikk og ordstilling er forenklet i forhold til standardisert engelsk. Myndighetene i Singapore fraråder imidlertid bruken av singlish, siden de mener at standardisert engelsk gjør det lille landet mer konkurransedyktig.
Hongkong-engelsk er standardisert engelsk i bruk i Hongkong. Siden de fleste hongkongkineserne bruker kantonesisk til hverdags, har Hongkong-engelsken mer karakter av engelsk med kanonesisk aksent. Det samme gjelder chinglish i Folkerepublikken Kina og på Taiwan.
Dame tu cell phone
I det sørvestre USA, hvor folk fra Mexico og Mellom-Amerika utgjør en stor del av befolkningen, har det utviklet seg et blandingsspråk som kalles spanglish. Dette språket oppviser en notorisk blanding av spansk og engelsk i samme setning. (Dame betyr gi meg på spansk, cell phone betyr mobiltelefon på amerikansk engelsk).
Moderne smeltedigler
I mange land rundt om i verden er engelske ord og uttrykk innarbeidet i hverdagsspråket og resulterer i slangbetegnelser som røper dets tospråklige opphav. Dette er på linje med det engelske språkets egen innlemmelse av fremmede ord, spesielt fransk (som beskrevet tidligere). Eksempler på slike ad-hoc-konstruksjoner, som skiller seg fra pidgin- og kreol-varianter av engelsk, er Engrish, Franglais og Spanglish. Europanto kombinerer mange språk, basert på en engelsk kjerne.
Konstruerte varianter av engelsk
Basic English er forenklet for internasjonal bruk. Det brukes av noen flyfabrikanter og andre internasjonale selskaperfor å skrive bruksveiledninger og for kommunikasjon. Noen engelskspråklige skoler i Det fjerne østen underviser i Basic English som en introduksjon til engelsk.
Special English er en forenklet versjon av engelsk brukt av Voice of America. Det har et ordforråd på 1500 ord.
Seaspeak og de beslektete Airspeak og Policespeak, alle basert på begrensete ordforråd, ble utformet av Edward Johnson på åttitallet for å fremme internasjonalt samarbeid og kommunikasjon på visse områder.
Standardiserende institusjoner
I motsetning til konkurrerende verdensspråk som tysk, fransk og spansk har engelsk ingen standardiserende institusjon, intet motstykke til Norsk språkråd eller Académie française. Dette har vidtrekkende konsekvenser for engelsk språk, både positive og negative. Ortografien i engelsk gjenspeiler 1500-tallets uttale og gjør innlæringen av språket vanskeligere for utlendinger og leseferdighet mindre tilgjengelig for små engelskspråklige barn. Eksempelvis bruker engelsk sju bokstaver for å gjengi de tre lydene i ordet «through». På den andre siden finnes det intet språkpoliti som sier at et ord ikke kan brukes fordi det er utenlandsk, noe som utgjør noe av det engelske språkets dynamikk.
Likevel er ikke engelsk preget av språklig anarki. Noen toneangivende ordbøker sørger for at det finnes noe som heter korrekt engelsk. Den mest toneangivende ordboka i Storbritannia er Oxford Dictionary, mens det amerikanske motstykket er Webster's Dictionary. Britiske former blir imidlertid gjengitt i Webster, og amerikanske i Oxford.
Grammatikalske forenklinger man ofte hører, som «he don't» (i stedet for he doesn't), blir rettet av engelsklærere i alle land.
Grammatikk
Engelsk grammatikk er basert på germanske røtter, selv om lærde gjennom 1700- og 1800-tallet prøvde å anvende latinsk grammatikk på språket, uten særlig suksess. Engelsk er et språk med færre bøyningsformer enn de fleste andre indoeuropeiske språk, og bruker i stedet hjelpeord og ordstilling for å angi semantiske nyanser. Noen bøyningsformer finnes likevel:
Det må spesielt bemerkes at i motsetning til andre germanske eller romanske språk har engelske substantiver ikke lenger grammatisk kjønn. Til tross for språkets rettfremhet vet alle med god kjennskap til engelsk at det har sine grammatiske særegenheter. Men den største vanskelighet for utlendinger som skal tilegne seg godt engelsk er språkets mange idiomer.
Etymologi
Engelsk er ikke lenger et rent germansk språk; det store ordtilfanget fra fransk betyr at ordforrådet grovt sett kan deles i to. Germanske ord stammer først og fremst fra angelsaksisk, men mange også fra norrønt, og noen fra nederlandsk og tysk ord. Den romanske delen av ordforrådet utgjøres først og fremst av anglo-normanniske ord, dvs. ord fra det språket som ble talt av de normanniske okkupantene av England i perioden 1066-1400. Standardisert fransk og latin har også bidratt med mange ord, mens språk som italiensk og spansk har bidratt med langt færre.
En telling gjort av en datamaskin av de ca. 80,000 ordene i 3. utgave av «Shorter Oxford Dictionary» ble offentliggjort i tidsskriftet «Ordered Profusion» av Thomas Finkenstaedt og Dieter Wolff i 1973. Den ga følgende oversikt:
En undersøkelse av Joseph M. Williams i «Origins of the English Language» av 10 000 ord tatt fra flere tusen forretningsbrev gav denne oversikten:
Riskahallen
Riskahallen er en idrettshall som ligger i bydelen Riska i Sandnes kommune. Idrettshallen og svømmebassenget blir brukt av blant annet Hommersåk Innebandyklubb, Riska Håndball, Riska Basket, Riska Badminton og samt av Riska ungdomsskole. Bygget inneholder også et svømmebasseng.
Sannhet og metode
Sannhet og metode (tysk: Wahrheit und Methode), først utgitt i 1960, er Hans-Georg Gadamers hovedverk.
Boken er sterkt influert av Wilhelm Dilthey og romersk hermeneutikk. Den avviser målet om objektivitet som uoppnåelig, og foreslår at mening oppnås gjennom intersubjektiv kommunikasjon. Sannhet og metode blir regnet som Gadamers magnum opus, og har påvirket mange filosofer, deriblant Jürgen Habermas. Boken ble oversatt til norsk i 2010 av Lars Holm-Hansen.
Fylkesvei 8120
Fylkesvei 8120 går mellom Prestebukta og Kirkenes sykehus i Kirkenes.
Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 366 (Finnmark).
Engelsk
Etymologi
Andre beregninger har også blitt gjort:
Imidlertid utgjør angelsaksiske ord 83 % av de 1000 mest brukte ordene i engelsk.
Nesten uten unntak er germanske ord i engelsk (utgjør alle basisord som pronomener og konjunksjoner) korte og uformelle, mens latinske ord ofte regnes som mer elegante eller høyverdige. Overdreven bruk av latinske ord betraktes som et tegn på enten snobberi (som i stereotypien politimannen som sier «apprehending the suspect») eller eufemisme (som når det i militære dokumenter står «neutralise/-ize» istedenfor «kill»). George Orwells essay «Politikk og det engelske språk» gjør en grundig analyse av dette særpreget i engelsk.
En engelsktalende kan som regel velge mellom germanske og latinske synonymer: «come» eller «arrive», «sight» eller «vision», «freedom» eller «liberty». Språkets rikdom består i at slike synonymer har litt ulik betydning, noe som gjør at en kan bruke språket på en svært fleksibel måte for å uttrykke fine nyanser.
I dagligtale er normalt de fleste ord germanske. Germanske ord blir også brukt hvis man ønsker å sette kraft bak et utsagn. Skal en derimot uttrykke noe med et alvorlig tilsnitt, som en har behov for i en rettssal eller i en leksikonartikkel, blir latinske ord gjerne foretrukket.
James D. Nicoll kom med følgende ofte siterte utsagn (i oversettelse): «Problemet med å forsvare det engelske språks renhet er at det er like rent som en brakkehore («cribhouse whore»). Ikke bare låner engelsk ord fra andre språk, noen ganger fotfølger det dem inn i trange smug for å slå dem i svime og rane lommene for nye ord.»
Skriftsystem
Engelsk skrives med bokstaver fra det latinske alfabetet. Skrivemåten eller ortografien i engelsk er historisk, ikke fonologisk basert. Skrivemåten av ord skiller seg betydelig fra uttalen. Den regnes ofte som en av de vanskeligste å lære blant alle alfabetbaserte språk.
Bruk av aksenttegn
Engelsk har noen ord som kan skrives med aksenttegn (diakritiske tegn). Disse ordene har hovedsakelig blitt importert fra andre språk, vanligvis fransk. Men det blir stadig sjeldnere at engelsk skrives med bruk av slike aksenttegn for vanlige ord, selv i svært formell tekst. Det er faktisk blitt slik at bruk av aksenttegn regnes som snobberi. Aksenttegn brukes imidlertid fortsatt for ord som ikke har engelsk morfologi og derfor betraktes som delvis utenlandske ord. Et eksempel er café (kæfei) som med normale engelske uttaleregler (uten aksenttegn) ville blitt uttalt helt annerledes (keif).
Flere eksempler: à la carte, ångström, appliqué, attaché, blasé, bric-à-brac, café, cliché, crème, crêpe, derrière, éclair, façade, fiancé(e), flambé, führer, maté, ménage à trois, naïve, né(e), papier-mâché, passé, piñata, piñón, protégé, raison d'être, résumé, risqué, sauté, séance, über-, vis-à-vis, voilà.
Det er også mulig å bruke trema for å angi et stavelsesskille, men også her er det ofte utelatt eller bindestrek blir brukt i stedet. Eksempler: coöperate (eller co-operate), daïs, naïve, noël, reëlect (eller re-elect).
Aksenttegn brukes også tidvis i poesi for å angi rytme og i rollehefter for innstudering av teaterstykker for å indikere at en normalt ubetonet stavelse i et ord skal gis trykk i en dramatisk hensikt. De brukes også i arkaiske eller pseudoarkaiske tekster med -ed-suffikser for å angi at e-en skal uttales fullt ut, for eksempel cursèd.
I noen eldre tekster (mest i britisk-engelsk) er bruken av ligaturer vanlig i ord som archæology, œsophagus og encyclopædia. Slike ord har latinsk og gresk opphav. Retteprogram på datamaskiner vil gjerne rette bokstavkombinasjoner som ae og oe til den rette ligaturen, men det godtas at bokstavene skrives hver for seg. Amerikansk engelsk har en tendens til å erstatte slike ligaturer med en enkelt bokstav, slik at encyclopædia skrives encyclopedia.
Renascença
Renascença er en kommune i delstaten Paraná i sørregionen av Brasil.
Allocotocera
Allocotocera er en slekt i familien soppmygg (Mycetophilidae). Slekta har kun én art representert i Europa.
Arianne Caoili
Arianne Bo Caoili (født 22. desember 1986 i Manila på Filippinene, død 30. mars 2020 i Jerevan i Armenia ) var en australsk sjakkspiller. Hun oppnådde tittelen WIM, og hun deltok i Skal vi danse (Australia).
Liv og virke
Caoili begynte å spille sjakk som seksåring. På et tidspunkt i 2002 oppnådde hun en FIDE-rating på over 2300. Ratingen sank igjen etter at hun begynte å fokusere på studiene. Hun var, frem til sin død i mars 2020, Australias ledende kvinnelige sjakkspiller og spilte på førstebordet for landslaget under olympiaden i Dresden i 2008.
Fra desember 2009 og frem til sin død var Caoili i et forhold med den armenske stormesteren Levon Aronjan.
Caoili var en av kjendisdanserne i den femte sesongen av den australske utgaven av Skal vi danse. Hennes profesjonelle dansepartner var Carmelo Pizzino og de endte som nummer to bak Anthony Koutoufides.
Trebbia
I antikken het elven Trebia, og slaget ved Trebia fant sted her.
18. juni 1799 fant det igjen sted et slag her. Tropper fra Østerrike og Russland beseiret de franske troppene.
Moriana Media Group
Moriana Media Group er et britisk mediehus som utgir magasiner, digitale publikasjoner, studier og rapporter innen telekommunikasjon.
Vest-Midlands
Vest-Midlands (West Midlands) er en region i den vestlige del av det sentrale England. Det samme navnet brukes om et av grevskapene i regionen, se West Midlands for informasjon om dette.
Regionen består av følgende grevskap og enhetlige myndigheter:
Hekla
Hekla er en del av en vulkanrygg som er 40 km lang. Den mest aktive delen av ryggen er rundt 5,5 km lang og blir regnet som den «egentlige» vulkanen Hekla. Fjellet kan ses fra et stort område, siden landet rundt fjellet er meget flatt. Hekla minner om en båt som ligger opp ned, og hvor kjølen er en rekke kratere.
Utbrudd
Hekla har i historisk tid hatt utbrudd i følgende år: 1104, 1158, 1206, 1222, 1300, 1341, 1389, 1434, 1510, 1597, 1636, 1693, 1766, 1845, 1947, 1970, 1980, 1991 og 2000.
I forhistorisk tid fant et av de største utbruddene sted i 950 f.Kr, hvor rundt 7,3 kubikkilometer vulkansk stein ble kastet ut i atmosfæren og trolig førte til at de globale temperaturene falt de påfølgende årene.
Andre store utbrudd i forhistorisk tid: