cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Working Girl
Utgivelse
Working Girl hadde premiere i Los Angeles 20. desember 1988, og kinopremiere i USA 21. desember. Filmen fikk aldersgrensen R i USA, som vil si at alle under 17 år måtte ha følge av en foresatt for å kunne se filmen. Den fikk 15 års-aldersgrense i Storbritannia av British Board of Film Classification, og 10 års-aldersgrense i Norge av Statens Filmkontroll. Filmen ble en kassasuksess, og tjente i underkant av 103 millioner dollar på verdensbasis i billettinntekter. Working Girl ble den 11. mest innbringende filmen det året i Nord-Amerika, og tjente 714,484 dollar i Norge.
Filmen ble markedsført med taglinen «For alle som noen gang har vunnet. For alle som noen gang har tapt. Og for alle som fortsatt prøver.» (For anyone who's ever won. For anyone who's ever lost. And for everyone who's still in there trying.). Filmselskapet 20th Century Fox markedsførte filmen ved å sende ut blyanter og jakkemerker til tusenvis av sekretærer i 30 storbyer i USA. På jakkemerkene sto det, «Working Girl – There’s more to life than smiling, filing, and dialing.». 20th Century Fox forberedte også en julepremiere 19. desember 1988 på filmstudioet. Den amerikanske TV-kanalen NBC produserte en situasjonskomedie som var basert på filmen. TV-serien Working Girl gikk i åtte episoder fra 16. april til 30. juli 1990. Sandra Bullock spilte hovedrollen som Tess McGill.
Anmeldelser
Filmen fikk god kritikk. Den amerikanske nettsiden Rotten Tomatoes anslo at 84 % av totalt 32 anmeldelser var positive. Mye av den positive tilbakemeldingen gikk til Sigourney Weaver og Melanie Griffiths rolleskildringer, samt Michael Ballhaus' kinematografi. Filmkritikeren Roger Ebert fra Chicago Sun-Times gav filmen 4 av 4 stjerner, og skrev at «handlingen i Working Girl er satt sammen som et urverk. Den bærer deg gjennom når du ser på den, men hvis du bygger den opp igjen etterpå, ser du håndverket bak». Han konkluderte med at Mike Nichols var tilbake i form.
Janet Maslin fra The New York Times skrev at Working Girl er morsom gjennom hele filmen, «selv på sitt mest fjollete». Hun roste filmfotograf Michael Ballhauss «skarpe, visuelle sans» for styrerommene, og birollene for «å bære filmens klasseskiller utover enkel karikatur». Maslin påpekte spesielt Alec Baldwin og Joan Cusack. Hun stusset imidlertid på noen logiske feil ved filmen, som at Weaver og Griffith ikke bruker samme klesstørrelse, og at ingen i sektoren legger merke til at Tess bruker Katharines klær og tar i bruk kontoret hennes. Angie Errigo fra Empire skrev at Working Girl tidvis ble naivt fortalt, men kalte det samtidig «et vittig og givende innblikk i asfaltjungelens økosystem». Han roste også Griffith for å være engasjerende uten å bli søtladen eller irriterende.
Video
Working Girl ble utgitt på VHS i Norge for utleie i 1990, og for salg i 1996. DVD-versjonen av filmen ble utgitt i USA 17. april 2001. Bonusmaterialet på discen var blant annet to filmtrailere og tre TV-reklamer. 6. januar 2015 ble filmen utgitt på Blu-ray med det samme bonusmaterialet som i DVD-discen.
Anerkjennelse
Working Girl har dukket opp på flere av det amerikanske filminstituttets lister. Filmen ligger på 91.-plass på listen «AFI's 100 Years…100 Passions», en oversikt over de 100 beste amerikanske kjærlighetsfilmene. Den ligger på 87.-plass på listen «AFI's 100 Years…100 Cheers», en oversikt over de 100 mest inspirerende filmene fra USA. Sangen «Let the River Run» ligger på 91.-plass på oversikten «AFI's 100 Years…100 Songs», en liste over de beste filmlåtene. Både Tess McGill og Katharine Parker ble nominert til listen «AFI's 100 Years...100 Heroes & Villains», en liste over filmhistoriens 100 beste filmpersonligheter, henholdsvis som helt og skurk. Ingen av dem nådde opp. Replikken «I have a head for business and a body for sin.», som Tess sier til Jack under festen, ble nominert til en plass på listen over filmhistoriens beste filmsitater, men nådde heller ikke opp i kåringen. Filmen ble også nominert til listen over romantiske komedier på «AFI's 10 Top 10».
Analyser
Working Girl blir stadig analysert av feminister som mener at filmen er et eksempel på hvordan kvinner kan klare seg i arbeidslivet. Monika Bartyzel skrev en artikkel for magasinet The Week hvor hun kalte det en moderne Askepott-fortelling, «men i stedet for å følge en uheldig kvinnes oppgave betynget med ensomhet og trelldom, er vår heltinne en profesjonell og fokusert kvinne som går i lykkens glassko og forvandler seg selv til en ny kvinne. Hun imponerer folket med sitt nye potensial, men får fremdeles prinsen.» Feministen Deborah Orr skrev artikkelen «Mike Nichols made films about women – sadly a rarity in Hollywood» for The Guardian, om de feministiske filmene til Mike Nichols. Hun skrev at til tross for rollefiguren Tess, som baner vei i amerikansk aksjeindustri, ble Working Girl også kritisert fordi Tess' ondskapsfulle sjef Katharine var en kvinne. Hun skrev:
David Shariatmadari skrev en annen artikkel for The Guardian, «Why Working Girl offers the real deal». Shariatmadari kalte den siste scenen hvor Tess besøker det nye kontoret sitt «et foruroligende motstykke til den solfylte begynnelsen». Nichols skepsis til det amerikanske arbeidslivet kommer til syne. Kameraet zoomer ut og viser at Tess' kontor bare er en liten del av et enormt konsern. «Hun er mer som en arbeidsmaur enn en romantisk heltinne. Etter én morgen i USA kommer en annen, så en til, og enda en, alt i dollarens tjeneste. Og er ikke det fremdeles definisjonen på en arbeidskvinne (...)?»
TrackBack
TrackBack dukker vanligvis opp under et nettlogginnlegg og viser en oppsummering av hva som har blitt skrevet i målloggen, sammen med en adresse til og navnet på loggen.
Spesifikasjonene til TrackBack og den første implementasjonen ble utviklet av Six Apart, skaperne av MovableType.
Trackback-spamming har vist seg å bli et stadig økende problem. Mange av bloggsystemene har automatisk oppdaging av trackback-adresser. Dette kan utnyttes og det har blitt laget programmer som automatisk saumferer nettet for trackbacks og legger inn spam. Se også gerilja-markedsføring.
Owen Chamberlain
Owen Chamberlain (født 10. juli 1920 i San Francisco i California, død 28. februar 2006 i Berkeley i California) var en amerikansk fysiker og nobelprisvinner. Han mottok nobelprisen i fysikk i 1959 sammen med italieneren Emilio Segrè for deres oppdagelse av antiproton.
Han studerte fysikk ved Dartmouth College, hvor han var medlem av Theta Chi Fraternity og ved University of California i Berkeley. Han forble på skolen frem til starten av andre verdenskrig. I 1942 ble han en del av Manhattanprosjektet, hvor han jobbet med Segrè, både ved Berkeley og ved Los Alamos i New Mexico.
Chamberlain giftet seg med Beatrice Babette Copper (d. 1988) i 1943, og de fikk fire barn.
Martigues oljekraftverk
Anlegget ble utbygd i årene 1971–1974. Brenselstypen er tungolje.
De totale CO2-utslippene i 2008 var ca. 594 900 tonn, mens det samme årets kvote var 381 800 tonn.
Rondanestien
Rondanestien er en oppmerket tursti, som strekker seg fra Akerselvas munning til Hjerkinn. På turen passerer den blant annet Åstkjørkja på Øyerfjellet.
George M. Dallas
George Mifflin Dallas (født 10. juli 1792 i Philadelphia i Pennsylvania, død 31. desember 1864 i Philadelphia i Pennsylvania) var en amerikansk senator fra Pennsylvania og den 11. visepresident i USA under James Knox Polk i perioden 4. mars 1845 til 4. mars 1849.
Rondanestien
Rondanestien ble etablert i 2003 av Den Norske Turistforening, i samarbeid med Miljøverndepartementet.
George M. Dallas
Dallas hadde en skiftende karriere med stillinger som ambassadesekretær, banksjef, ordfører, statsadvokat, jurist, senator og som ambassadør til Moskva og London.
Byen Dallas i Texas har trolig fått sitt navn etter George M. Dallas.
Reinhardt Søbye
Reinhardt Søbye (født 24. mars 1956 i Oslo) er en norsk billedkunstner, fotograf, tegner og digitalkunstner.
Søbye, som er medlem av flere fagorganisasjoner, ble født i Oslo og studerte psykologi ved Universitetet i Bergen fra 1979 i seks år, uten å ta avsluttende eksamen.
Til tross for at han er selvlært, fikk han professorkompetanse i tegning av både Kulturdepartementet og Kunsthøgskolen i 1997.
Da han deltok i Høstutstillingen i 1987, var hans verk det eneste som ble innkjøpt av Nasjonalgalleriet. Dette førte til at han fikk både kritikernes oppmerksomhet såvel som det brede publikums.
I Japan og i Australia er han den eneste norske kunstneren ved siden av Edvard Munch som er pensum i kunsthistorie i skolen.
Har fått flere priser i Norge og en i Italia, og har mottatt Statens kunstnerstipend i flere år.
Kunsten hans kan ofte sees på som en skarp kritikk mot det moderne samfunnet, ved at krig, fattigdom, ensomhet og diskriminering er sentrale elementer av det han beskriver. Tilkskueren blir ofte sjokkert av realismen i hans verker.
Siden han mistet atelieret sitt i en brann i 2001, har han arbeidet for det meste med digitalkunst. Han gjør bruk av er kollasjeteknikk, tredimensjonale elementer, pleksiglass osv.
Premier
(i utvalg)
Separatutstillinger
(i utvalg)
I 2000 deltok han (med bl. a. Anselm Kiefer) med ti storformatportretter i ”The Third Kwangju Biennale” i Sør-Korea, avdeling for ”Art and Human Rights” hvor han ble meget vel mottatt av kritikerne.
Reinhardt Søbye er blant annet innkjøpt av Nasjonalgalleriet og Museet for Samtidskunst i Norge og av flere museer i Japan.
Carina Lidbom
Carina Lidbom (født 9. februar 1957 i Canada) er en svensk skuespiller og komiker.
TUI
TUI AG (av Touristik Union International Aktiengesellschaft) er et multinasjonalt reiselivskonsern med hovedkontor i Hannover og Berlin. Det er det største fritids- og reiselivsselskapet i verden, og eier reisebyråer, hoteller, flyselskaper, cruiseskip og butikker. Konsernet eier seks europeiske flyselskaper med over 130 fly.
TUI Norge, inntil 1. november 2016 Star Tour, og TUI Sverige, inntil 1. november 2016 Fritidsresor, inngår i konsernet.
Selskapet har sin opprinnelse i gruveselskapet Preussag AG. TUI er notert på Frankfurt-børsen og London-børsen og inngår der i indeksen FTSE 100. Den største aksjonærgruppen i TUI er selskaper kontrollert av den russiske oligarken Alexey Mordashov med en eierandel på 30.91 % per februar 2023.
Samarbeidsrådet for naturvernsaker
Samarbeidsrådet for naturvernsaker (SRN) er et samarbeidsråd som tar opp naturvernsaker som er av felles interesse for de deltagende organisasjonene.
Følgende organisasjoner er med i samarbeidsrådet:
Norges Naturvernforbund fungerer som sekretariat for SRN.
Cuba under Sommer-OL 1928
Cuba under Sommer-OL 1928. En sportsutøver fra Cuba deltok under Sommer-OL 1928 i Amsterdam, men vant ikke noen medaljer.
Rita Sletner
Rita I. Sletner (født 3. juni 1960) er en norsk politiker (V). Hun var assisterende generalsekretær i Venstre fra 2005 til 2010.
Fra 2016 er hun ansatt som leder for Nav i Eidsberg, etter å ha vært teamleder samme sted fra 2010. Hun ble valgt inn i kommunestyret i Eidsberg som representant for Venstre i 1995, og ble gjenvalgt de påfølgende periodene. I 2007 ble hun Venstres gruppeleder i kommunestyret. Hun innehar også vervet som leder av Venstres valgkomité.
Nautilus (TV-program)
Nautilus er en norsk programserie som gikk på NRK2 i 1997. Serien omhandlet resultater fra norsk kulturforskning. Den ble finansiert av Norges forskningsråd og produsert av Infinitiv Televisjon. Regien var ved Samuel Haugum og Pål Karlsen. Programledere og manusforfattere var Per A.D. Jynge og Marte Spurkland.
Rita Sletner
Sletner var statssekretær i Justisdepartementet i Kjell Magne Bondeviks andre regjering fra 2001 til 2005. Hun var også partiets førstekandidat i Østfold i valgene i 2001, 2005 og 2009, uten å komme inn på Stortinget. Sletner var leder av det regjeringsoppnevnte Voldtektsutvalget som leverte sin innstilling til regjeringen 24. januar 2008 (NOU 2008: 4 Fra ord til handling). Fra 2008 til 2010 var hun styreleder for stiftelsen Fellesskap mot seksuelle overgrep (FMSO).
Gnuer
Gnuer (Connochaetes) er en slekt med klovdyr som består av to arter, som begge er endemiske for Afrika; hvithalegnu (C. gnou) og stripegnu (C. taurinus). Slekten tilhører oksefamilien og sorteres i tribuset kuantiloper (Alcelaphini) i underfamilien Antilopinae (antiloper og slektninger). Begge artene er ifølge IUCNs rødliste livskraftige. De kan bli opptil halvannen meter lange, og veier opp mot 300 kg. Gnuen lever på savannene i Syd- og Øst-Afrika. Dyret er et flokkdyr, og kan samle seg i flokker på opptil en 10 000 dyr. Den er planteeter, spiser helst gress fra savannen, og bør drikke vann hver dag. For å få nok gress er flokken konstant på vandring. De blir jaktet på av rovdyr, først og fremst løver, men også flekkhyener og afrikanske villhunder. Imidlertid har gnuen utmerket lukt og hørsel, og er derfor i stand til å oppdage rovdyrene raskt. Ute på savannen samler gnuer og sebraer seg i flokker som inneholder begge artene. Ved å danne store grupper på denne måten, reduseres hvert individuelle dyrs risiko for å bli tatt av rovdyr. Rovdyr kan dessuten lettere bli lagt merke til i åpent landskap. Gnuene er kjent for sine årlige vandringer til nye beitemarker, men ikke alle vandrer. Den store vandringen finner sted hvert år når store flokker med til sammen nesten 2 millioner dyr, flest gnu men også sebra og gaseller, vandrer fra Seregeti nasjonalpark i Tanzania til Masai Mara nasjonalpark i Kenya og tilbake igjen. Serengeti og Masai Mara er en del av samme økosystem, dyrene kjenner ingen landegrenser og vandrer til de stedene de vet de finner mat og vann.
Både kua (hunnen) og oksen (hannen) har horn, men kua sine er mindre enn oksens. Hornlengden er 40 til 74 cm.
Nautilus (TV-program)
Programmet hadde svært lave seertall og ble kun sett av 7000.
Godegård
Godegård er et tettsted i Motala kommune i Östergötlands län i Östergötland i Sverige. I 2010 hadde tettstedet 200 innbyggere. Godegård ligger cirka tretti kilometer nord for Motala.
Gnuer
Stripegnuen er mest utbredt, den har 5 underarter, og har en skulderhøyde på 128–140 cm, vekten er for kua 160 og for oksen 230 kg.
Hvithalegnuen er litt mindre og lever i et mindre området i Sør-afrika, Eswatini og Lesotho. Den har en skulderhøyde på 115–121 cm, vekten er for kua 120 og for oksen 150 kg.
Zegris eupheme
Zegris eupheme er en dagaktiv sommerfugl i gruppen hvitvinger.
Zegris eupheme finnes i Spania, helt sør i Europa, Marokko i Nord-Afrika og i Midtøsten til Iran.
Utseende
Sommerfuglene skiller seg fra de fleste andre insektene ved at munnen ikke har kjever og lepper, men en lang sugesnabel (proboscis) mellom palpene. Den er rullet opp i en spiral, mellom palpene, under hodet, når den ikke er i bruk. Antennene er trådformet og består av sylindriske ganske like ledd. Antenneklubben er flat eller skålformet slik som hos alle dagsommerfuglene. På beina finnes også sanseorgan som gir informasjon om hva sommerfuglen sitter på. Hunner bruker disse sansene for å finne riktig næringsplante, hvor den kan legge sine egg. Kroppen har et ytre skjelett (hudplater) som holder de bløte indre organer på plass. Det ytre hudskjelettet er bygd opp for det meste av kitin.
Bakkroppens indre organer består av fordøyelsesorganer, forplantningsorganer og åndedrett. Åndedrettet hos sommerfugler foregår ikke ved lunger, men ved at luft hentes inn og ut av kroppen gjennom små hull i hudskjelettet (spirakler). I kroppen er det et svært finmasket system av trakéer som leder oksygenet til kroppens vitale deler. En blodvæske som sirkulerer i kroppen, pumpes rundt av et avlangt rørformet hjerte. Brystpartiet består for det meste av vingenes muskulatur. Sanseorganer, for syn, smak og lukt er stort sett plassert i hodet. Nervesystemet består av en bukmarg med to nervestrenger og én nerveknute (ganglion) i hvert kroppssegment. Den første nerveknuten, som ligger foran munnåpningen, er spesielt stor og omtales som hjerne.
Larven har generelt tykk hud og er ganske hardføre. Hodet, brystet og bakkroppen er sammenvokst uten noen oppdeling.
Marko Pantelić
Marko Pantelić (født 15. september 1978 i Beograd) er en serbisk tidligere profesjonell fotballspiller som sist spilte for den greske fotballklubben Olympiakos frem til 2013. Han spiller spiss, og er også en del av. Enyeama har spilt for flere andre klubber i sin karriere, blant annet Hertha Berlin, Celta Vigo, Paris Saint-Germain, Sturm Graz og Røde stjerne Beograd.
Zegris eupheme
Utseende
Larvens hode består av en hard hodekapsel med noen punktøyne. Under øynene er det noe små antenner larven bruker til å finne riktig føde. Like bak hodet er bryststykket, som består av tre sammenvokste ledd, Bryststykket har tre par bein. Lengre bak har larvene noen vorteføtter, som ikke er egentlige bein, men utvekster larven kan bruke til å holde seg fast. Lengst bak har den en analfot. Larvens bakkropp består nesten bare av fordøyelsessystemet. Dette er ganske kort og mye av maten larven spiser passerer før all næringen er tatt opp. Avføringen kommer ut som små kuler helt bakerst på kroppen.
Marko Pantelić
Han ble tatt ut til Fotball-VM 2010 i Sør-Afrika.
Zegris eupheme
Utseende
Larvene ånder gjennom traké-åpninger i hudskjelettet (spirakler), langs kroppens sider.
Puppen er plassert stående eller oppreist, og er festet i anal-enden mot underlaget. Den holdes oppe ved et magebelte av spinntråder. Den har én spiss i hodeenden, ikke to som hos svalestjerter.
Levevis
Om natten og i overskyet vær hviler sommerfuglen. Vingene holdes sammenlagt opp og ut fra kroppen, noe som gir sommerfuglen en viss kamuflasje og beskyttelse. De voksne lever av nektar de suger opp fra blomstene på ulike planter (urter). Sugesnabelen, på hodets underside, gir sommerfuglen mulighet til å nå inn i dype blomster for å suge til seg nektar. Sugesnabelen gjør at sommerfugler er avhengig av flytende føde.
Paringen skjer ved sammenkobling mellom de to kjønnene. Eggene legges direkte på næringsplanten.
Larven er radikalt forskjellige fra de voksne, både i levevis og i kroppsbygning. Den lever som plantespiser på planter i slektene Raphanus, Camelina, Sisymbrium og Sinapis.
Larvens kroppstemperatur er mellom 35 og 38 grader C°. Ved lavere temperatur blir larven inaktiv. Derfor krever larver hos dagsommerfugler gjerne sollys for å være aktive. Om det blir for varmt, regulerer larven temperaturen ved å oppsøke skygge.
Zegris eupheme tilhører gruppen av insekter med fullstendig forvandling (holometabole insekter), som gjennomgår en metamorfose i løpet av utviklingen. Mellom larvestadiet og det voksne stadiet er et puppestadium, en hvileperiode, der sommerfuglens indre og ytre organer endres. Larvens bøyelige og myke kropp omdannes til en puppe med et hardt skall. Når skallet er hardt begynner omdanningen fra larve til den voksne (imago) sommerfuglen. De indre organer brytes i varierende grad ned til en cellemasse. En omorganisering skjer og dyret bygges opp igjen.
Systematisk inndeling
Papilio eupheme Z. e. maroccana Bernardi, 1950 Z. e. larseni Pittaway, 1986
Eduard Kukan
Eduard Kukan (født 26. desember 1939, død 9. februar 2022) var en slovakisk politiker. Han var landets utenriksminister fra 1998 til 2006. Han var en av kandidatene i presidentvalget i august 2004, og selv om han var favoritten på flere meningsmålinger, kom han på tredjeplass, bak tidligere statsminister Vladimír Mečiar og Ivan Gašparovič, og fikk dermed ikke være med i siste valgomgang.
Han døde av komplikasjoner forårsaket av Covid-19.
Porcheville oljekraftverk
Martigues oljekraftverk er et varmekraftverk ved bredden av Seine-elva 45 km fra Paris, i departementet Bouches-du-Rhone i Frankrike. Det har en installert produksjonskapasitet på 2400 MW fordelt på 4 like store blokker / turbiner. Operatør er Electricite de France.
Andreas Hoffer
Andreas Hoffer (født 27. november 1980) er en svensk barneskuespiller, som spilte hovedpersonen Sune Andersson da Suneserien kom på kino og TV tidlig på 1990-tallet.
Porcheville oljekraftverk
Anlegget ble utbygd i årene 1980–1982. Brenselstypen er tungolje. De totale CO2-utslippene i 2008 var ca. 752 250 tonn, mens det samme årets kvote var 909 000 tonn.
Andreas Hoffer
Han startet sin karriere i 1991 da julekalenderen Sunes jul gikk på SVT. 1993 deltok han i filmen Sunes sommar.
Stord Handball
Stord Handball Elite (Stord HK) er et norsk håndballag fra Stord som spiller i 1. divisjon håndball for herrer. Laget har hvite trøyer og svarte shortser. Etter tolv strake sesonger i eliteserien rykket Stord ned etter sesongen 2010/2011. Etter to sesonger i 1. divisjon rykket klubben opp i eliteserien igjen i 2013. Klubben rykket ned i 2016.
Kruttrøyk
Kruttrøyk (orig: Gunsmoke) er en amerikansk western- og dramaserie som ble sendt på CBS fra 1955 til 1975. Serien handlet om marshal Matt Dillon og de utfordringene han støtte på som lovens håndhever i byen Dodge City. Hovedrollene ble spilt av James Arness, mens andre sentrale roller ble spilt av Milburn Stone, Amanda Blake, Dennis Weaver og Ken Curtis. Serien ble skapt av Norman MacDonnell og manusforfatter John Meston. Opprinnelig var den en radioserie med William Conrad i rollen som Matt Dillon.
Stord Handball
Stords trenerteam består av Vidar Gjesdal og Sigurd Sævareid. Vidar Gjesdal er inne i sin andre sesong som Stord HKs hovedtrener.
Kruttrøyk
Kruttrøyk ble en populær TV-serie og gikk i en rekke land, blant dem Norge. Serien var en av de mest sette programmene i USA mellom 1955 og 1975. I Norge ble serien sendt 112 ganger på lørdagskveldene mellom 1969 og 1974, og rollefiguren Festus (Ken Curtis) ble svært populær. En episode ble sendt i reprise i 1985.
Om TV-serien
Serien ble i 1958 tildelt Emmy-prisen for beste dramaserie.
Seertall
Serien var det mest sette programmet i USA i sesongene 1957/1958, 1958/1959, 1959/1960 og 1960/1961. I begynnelsen av 1960-årene sank populariteten betraktelig, men fra midten av tiåret var den igjen blant de mest sette TV-programmene. På begynnelsen av 1970-tallet begynte seertallene atter å dale.
TV-filmer
TV-serien ble etterfulgt av fire TV-filmer: Gunsmoke: Return to Dodge (1987), Gunsmoke: To the Last Man (1992), Gunsmoke: The Long Ride (1993) og Gunsmoke: One Man's Justice (1994). James Arness medvirket i alle.
Radio
Serien var opprinnelig en radioserie som gikk fra 1952 til 1961. I denne versjonen ble hovedrollene spilt av William Conrad (som marshal Matt Dillon); Howard McNear (som Doc Charles Adams); Georgia Ellis (som Kitty Russell) og Parley Baer (som Dillons assistent Chester Proudfoot).
Kongsvinger IL Ishockey
Kongsvinger IL Ishockeyklubb (kjent som Kongsvinger Knights fram til klubben gikk konkurs i 2018) er en ishockeyklubb fra Kongsvinger, Innlandet. Klubben har siden 1961 vært en del av Kongsvinger Idrettslag. Senior Elite-laget for menn spiller fra 2018/2019-sesongen i 2. divisjon ishockey for menn, men har også spilt fire sesonger i GET-ligaen fra 2014 til 2018. Lars Erik Hesbråten er spillene hovedtrener.
Klubben består av følgende lag: Senior Elite, Jentelaget, U18, U15, U13, U12, U11, U10, U9, U8, U7 og hockeyskole.
Historie
Klubben ble opprettet i 27. januar 1961 av Rolf E. Johnsen, Ola Bie-Larsen, Ola Norstrøm. Odd Smedstad, Terje Martinsen og Trond Dahl. De var en selvstendig gruppe, som ved hjelp av loddsalg samlet inn 80 kroner som ble brukt til innkjøp av nye keeperhansker. I 1961 ble ishockeygruppa, ved en avstemning som endte 19 mot 1, tatt opp i Kongsvinger idrettslag.
Den 14. januar 1962 vant Kongsvinger en treningskamp mot Skarnes ishockeyklubb på Gjemselund. Kongsvinger ble etter denne kampen tatt opp i Norges Ishockeyforbund, og ble etterhvert et lag som lå øverst i 3. divisjon, senere kalt Glåmdal og Romerike Ishockeykrets.
På 1980-tallet kom spillerne Thore Wålberg og Fred Pedersen til klubben. Laget rykket opp i 2. divisjon.
1991–2013, fra ny ishall til 1. divisjon
I 1992 fylte Kongsvinger Idrettslag 100 år, og Kongsvinger fikk sin egen Ishall (Kongshallen), som ble innviet 12. januar 1992. Kongshallen var den 25. ishallen som stod ferdig i Norge. Hallen hadde en publikumskapasitet på 550 ståplasser.
2004 besluttet klubben å endre navn fra KIL Hockey til Kongsvinger Knights. Samme år rykket Kongsvinger Knights opp til 1. divisjon med Rune Gulliksen som trener. Markante spillere i denne perioden var Krister Sætre, Torkil Brustad og senere også Kim Andre Fremming og Niklas Egnersson. Kongsvinger Knights ble seriemestere i 1. divisjon ishockey for herrer i sesongen 2008/2009.
I denne perioden mente klubben at idrettsarenaen Kongshallen, som stod ferdig i 1992 ikke lenger holdt en tilfredsstillende standard. Samtidig hadde Kongsvinger Knights ambisjoner om å spille i GET-ligaen. Norges Ishockeyforbund stilte krav for å spille i GET-ligaen. I lokalsamfunnet ble det diskutert om det kunne bygges en ny ishall på Holt. Kommunestyret i Kongsvinger vedtok å rive Kongshallen og bygge en ny ishall med plass til 2000 tilskuere, med GET-ligastandard. Byggeprosjektet hadde en kostnadsramme på snaut 50 millioner kroner. . Høsten 2013 sto Nye Kongsvinger Ishall ferdig.
2014–2018, opprykk til GET-ligaen, nedrykk og konkurs
Før 2014/2015-sesongen trakk Tønsberg Vikings laget sitt fra eliteserien, på grunn av dårlig økonomi. Kongsvinger Knights ble dermed det andre laget fra Hedmark, etter Storhamar, som rykket opp i Eliteserien. Kongsvinger Knights spilte sin aller første GET-ligakamp den 11. september 2014 på hjemmebane mot Lørenskog, gjestene vant forøvrig kampen 4–1. Den 5. oktober 2014 var det klart for aller førte Hedmarks-derby mot Storhamar, og Hamar-laget vant 8–1. Den 30. november 2014 vant Kongsvinger Knights sin første eliteseriekamp, med resultatet 3–2 etter straffeskudd mot gjestene fra Lillehammer.
Kongsvinger Knights havnet på bunnen av GET-ligatabellen, og måtte spille kvalifikasjonsrunder fire ganger på rad. Etter 2017/2018-sesongen rykket laget ned til førstedivisjon igjen. Etter at Lørenskog Ishockeyklubb mistet lisensen på grunn av økonomisk rot, fikk Kongsvinger tilbud om plass i eliteserien på nytt. Dette takket klubben nei til. Kongsvinger Knights slet tungt økonomisk og hadde store problemer både med å skaffe sponsorer og å betale regninger.
Mandag den 17. desember 2018 valgte styret i Kongsvinger IL Knights Elite, etter anbefalinger fra klubbens administrativt/organisatoriske utvalg, å slå Kongsvinger Knights konkurs.
Sesong for sesong A-lag siden 1999
Listen viser tabellplasseringene ved sesongslutt
Klubbrekorder
Oppdatert 18. juni 2015:
Klubbrekorder er basert kun på nyere historie.
Åskollen skole
Åskollen skole er en barneskole i Drammen. Den ble bygget i 1957, og har i dag 6 bygg, med ca. 500 elever.
Meny (dagligvarekjede)
MENY er et norsk supermarkedskonsept innen dagligvarehandel. Kjeden er Norges største supermarkedkjede og har 186 butikker, cirka 10,000 ansatte og omsatte for 18,2 milliarder kroner i 2018. Kjeden er en del av NorgesGruppen, et av Norges største selskap og markedsleder i dagligvarebransjen.
MENY har sin opprinnelse i Vestfold og Telemark, med kjøpmannskjedene Oluf Lorentzen som ble etablert i 1869 og Jens Evensen i 1907. Kjedene var kjent for stort vareutvalg, særlig innenfor finere kolonial og ferskvare. Den første MENY-butikken åpnet i 1992, da de to kjedene slo seg sammen under MENY-navnet. Da NorgesGruppen kjøpte MENY i 2000, ble MENY-konseptet relansert.
Jacobs på Holtet, grunnlagt av Kolbjørn Jacobsen i 1926, ble overtatt av NorgesGruppen i 2004.
I 2015 ble Ultra og Centra-kjedene omprofilert til MENY. Ultra og Centra har sin bakgrunn fra CentraGruppen, grunnlagt av Ivar Kjell Eriksen i 1966 og solgt til NorgesGruppen i 2000. Kvalitet og service stod sentralt i CentraGruppens forretningsidé. I 2015 ble også Ultra, tidligere Centra Colosseum, omprofilert til Jacobs på Majorstuen.
NorgesGruppen er deleier av det danske selskapet Dagrofa, og i mai 2015 gjenåpnet 120 tidligere Superbest og Eurospar-butikker i Danmark som MENY.
Vestli Håndball
Vestli Idrettslag har et håndballag som spiller i 2. divisjon på herresiden. Laget har grønne trøyer og hvite shortser, og trenes av Marinko Kurtovic.
Vestli spilte mange år i eliteserien i håndball for herrer, men ble i 2008 degradert til 3. divisjon grunnet dårlig økonomi. Vestli rykket enkelt opp og spiller nå i 2. divisjon.
Bayet gasskraftverk
Anlegget ble utbygd i årene 2008–2011. Brenselstypen er naturgass.
Kriens
Kriens er en kommune i distriktet Luzern i kantonen Luzern i Sveits.
Munkerud skole
Munkerud skole er en barneskole etablert i 1959, etter at det i 1954 ble vedtatt å bygge en ny skole på stedet. Skolekrets Munkerud regnes som en del av strøket Nordstrand. Skolen er for barn som etter det norske skolesystemet går på 1.-7. trinn. Under 50-årsjubileet i 2009, gikk skolen først i 17. mai-toget i Oslo.
Skolen med den grønne lunge
Skolens arkitekt var Per Lunde, som fikk den vanskelige oppgaven å skape en stor og moderne barneskole på en kupert og forholdsvis liten tomt (21 mål). Samtidig var det viktig å kunne bevare furutrærne, fjellknattene og vegetasjonen, noe som stadig setter sitt preg på skoleanlegget.
Historikk: Glasskunst fremfor svømmekunst?
Skolebygget fortonet seg nesten «luksuriøst» da det var nytt, med en romslig hall ved inngangspartiet med store, sandblåste vinduer med motiv hentet fra yrkesliv, geografi og dyrene i Noahs ark. Vindusdekorasjonen var tegnet av Leif Henstad og ble sandblåst av Trygve Orfjell. Et rykte ville ha det til at overlærer Djuve valgte glasskunsten med de sandblåste vinduene framfor svømmehall ved skolen, men anekdoten er fullstendig grunnløs. Det var tvert imot en bestemmelse at alle kommunale bygninger skulle sette av 2 prosent på budsjettet til kunstnerisk utsmykking.
Løpende aktiviteter ved skolen
Skolen har i 2008 i overkant av 600 elever, 25 kontaktlærergrupper og nesten 80 ansatte på skolen og i skolefritidsordningen. Munkerud skole har siden 2005 organisert et tilbud om fleksibel skolestart for 6-åringer. Ved siden av Osloskolens felles satsingsområder knyttet til gode grunnleggende lese, skrive og regneferdigheter, har skolen de siste årene spesielt satset på å utvikle god kompetanse innen IKT og kulturaktiviteter. To viktige tiltak vedrørende dette er skolens årlige musikal på 5. trinn, og musikkvideoproduksjon på 7. trinn. Skolen gjennomfører også hvert år en lysaksjon, basert på den tyske modellen rundt stjernespill, hvor barn hjelper barn. Pengene som samles inn går hvert år til spesielle prosjekter til barn i land som har spesielle behov for støtte og bidrag.
Riving og midlertidige lokaler
Skolebygningene ble revet sommeren 2014. De to neste årene flyttet virksomheten til Nordseter skole og tidligere Nordstrand videregående skole. Nytt skolebygg sto ferdig ved skolestart 2016.
Bjørnhollia
Bjørnhollia er en bemannet turisthytte i østre Rondane, eid og drevet av Den Norske Turistforening (DNT). Fra 1714 hadde gårdene Loftsgård, Øvre Dale og Øvre Veggem i Sel, rett til sæterdrift i området.
Bjørnhollia hadde diverse eiere frem til 1941, da det ble kjøpt og ombygd av DNT. Bygget stod ferdig i 1947 med 24 senger (basert på et modifisert utkast av arkitektene Henrik Nissen d.y. og Gunnar Brynning), samt en kjerreveg til Atnsjøen. Fra 1959 ble stedet drevet av Jenny og Hans Øyen. Det ble bygget traktorveg fra Gammelgarden til hytta i 1966, og fra 1972 ble Bjørnhollia drevet av Storm Øyen. I dag har den 90 sengeplasser og bestyres av Beate Øygarden og Svein Aaseng, Heidal i Sel. Om sommeren er det sæterdrift.
Pentatomoidea
Pentatomoidea er en større gruppe av tegene som tilhører nebbmunnene. Foruten tegene består nebbmunnene av plantesugere (Homoptera).
Navnet er oversatt fra Penta som betyr fem, og henviser til at de fleste landlevende tegene i denne gruppen har fem ledd i antennen. Den tropiske familien Tessaratomidae har imidlertid bare fire ledd ("pentatoma" betyr fem-delt, "tessaratoma" fire-delt). Andre grupper med teger har bare fire antenneledd. Et unntak er familien Hebridae, med 2 vannlevende arter i norge.
Det er i Norge funnet 33 arter av Pentatomoidea.
Utseende
Pentatomoidea er brede og ofte kraftig bygde teger, gjerne med sterke farger på kroppen. De har alle fem følehornsledd.
Levevis
Pentatomoidea lever på jordoverflaten, på planter og trær. Pentatomoidea har sugende munndeler og lever av plantesaft fra planter og trær.
De fleste artene finnes i varmere strøk. Bare et fåtall finnes i Norge.
Pentatomoidea har ufullstendig forvandling, overgang fra nyklekt larve til det voksne kjønnsmodne insektet går gradvis gjennom flere nymfestadier.
Systematisk inndeling
Norsk entomologisk forening har også utgitt en rekke insekttabeller. Dette er små og billige hefter der en kan bestemme insekter til artsnivå. Et av heftene (se kilde) tar for seg de norske Pentatomoidea. Et latinsk familienavn ender med ...idae, og et navn på en overfamilie på ...oidea.
Det er i Norge funnet 33 arter Pentatomoidea. De er alle plassert i de fire familiene breiteger, tornteger, Scutelleridae, Cydnidae.
Lars Høgvold
Han arbeidet i sportsforretningen P.T. Helleberg på Lillehammer, og avanserte etterhvert til butikksjef. Han var onkel av Magnus Djupdræt.
Aphrissa
Aphrissa er en slekt av dagaktive sommerfugler i gruppen hvitvinger. De lever i Mellom-, Sør- og Nord-Amerika.
Utseende
Middelsstore til store (vingespenn 60-80 millimeter), bredvingede, hvite eller gulaktige sommerfugler. Forvingen har en liten, mørk flekk i midten og mørk kant i spissen.
Levevis
Sommerfuglene lever helst i åpne områder langs elveløp opp til 1200 meter over havet. Hannene, men ikke hunnene, suger til seg mineralholdig vann fra elvebredder og sølepytter. Larvene lever på planter i erteblomstfamilien (Fabaceae) og Bignoniaceae. De voksne sommerfuglene drikker gjerne nektar, særlig fra røde blomster.
Utbredelse
Slekten er utbredt fra Florida og Mexico og sørover til Bolivia, inkludert flere arter på øyene i Karibia.
Systematisk inndeling
Slektskapsforholdene mellom hvitvingenes delgrupper og slekter kan være avklart i ulik grad. Derfor kan endringer skje.
DK6 gasskraftverk
Anlegget ble utbygd i årene 2003–2005. Brenselstypen er naturgass.
De totale CO2-utslippene i 2008 var ca. 976 400 tonn, mens det samme årets kvote var 1,183 mill tonn.
Viking Håndball
Viking Håndball Klubb (stiftet i 1986) er et norsk håndballag fra Stavanger med 1 seriegull og 4 NM-gull. Laget har blå trøyer og blå shortser, og trenes av Christian Magnus Mikalsen Johannesen. Laget spiller sine hjemmekamper i Hetlandshallen.
Historie
Samme år klubben ble stiftet, ble det satt opp en konkret sportslig plan om å rykke opp fra 3. divisjon til 1. divisjon (Datidens øverste divisjon) innen 5 år. Laget rykket opp til 2. divisjon 1986/1987 sesongen, og holdt på å rykke opp året etter, men det glapp da de tapte kvalifiseringen mot Kristiansand med 1 mål.
Serie- og sluttspill i Norge
Viking Håndball har vunnet serien en gang (sesongen 1997/1998), de har 2 sølv, og vunnet NM 4 ganger (sesongene 1987/1988, 1993/1994, 1996/1997 og 2000/2001).
Deltagelse internasjonalt
Beste plassering internasjonalt kom da laget tok seg til semifinalen i Cupvinnercupen i 1997/1998-sesongen. Anført av Christian Berge og Jan Thomas Lauritzen ble det tap 46-51 sammenlagt mot Caja Cantabria Santander Spania som vant Cupvinnercupen dette året (Sammenlagt 51-39 over HSG Dutenhofen/Münchholzhausen Tyskland). Ellers har Viking kommet til kvartfinale i EHF-cupen, og deltatt i Champions League.
Sammenslåing
Klubben har alltid vært selvstendig, men den 17. februar 2000 gikk klubben inn i et samarbeid med Stavanger Idrettsforening om elitesatsing. Lagene dannet Stavanger Håndball og tok logoen til Viking Håndball
Dette samarbeidet ble til i et forsøk på å nå toppen av norsk håndball, og bli værende der. Samarbeidet begynte i ungdomsavdelingen, via juniorlag, og opp til senioravdelingene. Klubbene var fremdeles selvstendige, men etter sesongen 2008/2009 (som endte med nedrykk), ble det kalt inn til et ekstraordinært årsmøte 14. februar 2009, hvor det ble bestemt at samarbeidet skulle avsluttes da Stavanger Idrettsforening ønsket å trekke seg ut.
Året etter vant "nye" Viking Håndball 1. divisjon, og rykket rett opp til eliteserien igjen. Her ble det 6.-plass 2010/2011, 9.-plass 2011/2012 og sisteplass i 2012/2013, og laget rykket dermed ned igjen til 1. divisjon håndball for menn. Her ble det 3.-plass 2013/2014 og opprykk i 2015. Sesongen 2015/16 ble Viking sist i eliteserien og rykket ned igjen.
Friluftsrådenes Landsforbund
Friluftsrådenes Landsforbund, forkortet FL, ble stiftet 30. mai 1986. Det er et samarbeidsorgan for landets 17 interkommunale friluftsråd, blant annet Oslofjordens Friluftsråd. FLs hovedoppgave er å arbeide for styrking av det allmenne friluftsliv gjennom egne initiativ og gjennom støtte til arbeid som drives lokalt av tilslutta friluftsråd.
Årets friluftsområde
I samarbeid med Direktoratet for naturforvaltning kåret Friluftsrådenes landsforbund årets friluftsområde i 1995, 1997, 1999 og 2001.
Point-sur-Sambre gasskraftverk
Pont-sur-Sambre gasskraftverk er et gasskraftverk i departementet Nord i Frankrike. Det har en installert produksjonskapasitet på 412 MW fordelt på 1 blokk/turbin. Operatør er Poweo SA.
Anlegget ble utbygd i årene 2007–2009. Brenselstypen er naturgass.
GNU
GNU-prosjektet ble startet av Richard M. Stallman 27. september 1983, med det formål å skape et helt fritt operativsystem: GNU-systemet. Prosjektet ble annonsert den 27. september 1983 på nyhetsgruppen net.unix-wizards. Den opprinnelige annonseringen ble fulgt av Stallmans GNU-manifest og andre essay som forklarte hans motivasjon for GNU-prosjektet. Et av disse var å bringe tilbake samarbeidsånden som hadde vært fremherskende i datamiljøet i de tidlige tider.
GNU er et rekursivt akronym som står for «GNU's not Unix» («GNU er ikke Unix»). Unix var navnet på et proprietært operativsystem allerede i utstrakt bruk. Siden teknologien som lå til grunn hadde vist seg å være teknisk god ble GNU-systemet designet til å være kompatibelt med det. Unix-arkitekturen tillot at GNU ble skrevet som individuelle programvarekomponenter; komponenter som allerede var fritt tilgjengelige, slik som typesettingssystemet TeX og det grafiske systemet X Window, kunne bli tilpasset og gjenbrukt, annet ville bli skrevet fra begynnelsen.
For å sikre at GNU-programvaren ville forbli fri for alle brukere til å kjøre, kopiere, modifisere og distribuere, ville prosjektet bli utgitt under en lisens som var designet for å gi alle disse rettighetene, og samtidig forhindre at det ble lagt på ytterligere restriksjoner. Denne idéen ble kalt copyleft, og ble tatt inn i GNU General Public License (GPL).
I 1990 hadde GNU-systemet en utvidbar tekstbehandler (Emacs), en svært suksessrik optimaliseringskompilator (GCC), og det meste av kjernebibliotekene og verktøyene til en standard Unix-distribusjon. Hovedkomponenten som fortsatt manglet var kjernen. I GNU-manifestet hadde Stallman nevnt at det fantes en kjerne, men mye mer omfattende enn det som trengtes for å emulere Unix.
GNUs maskot er en gnu.
Gandaca
Gandaca er en slekt av dagaktive sommerfugler i gruppen hvitvinger. De lever helt sørøst i Asia.
Utseende
Middelsstore (vingespenn ca. 45 millimeter), bredvingede, blekgule sommerfugler. Spissen av forvingen har en smal, svart kant.
Levevis
Disse artene lever i skog, og kommer gjerne ned til elvebredder for å suge i seg mineralrikt vann. Larvene lever på planten Ventilago oblongifolia (Rhamnaceae).
Utbredelse
Artene er utbredt fra Sikkim, Assam og Burma i vest like til Ny-Guinea i øst.
Systematisk inndeling
Slektskapsforholdene mellom hvitvingenes delgrupper og slekter kan være avklart i ulik grad. Derfor kan endringer skje.
Globalisering
Globalisering er et uttrykk for en økende grad av samhandling, integrasjon, påvirkning og gjensidig avhengighet mellom folk og stater innenfor områder som økonomi, samfunn, teknologi, kultur, politikk og økologi. Globaliseringsprosesser bidrar til å redusere betydningen av avstander og statsgrenser. «Globalisering» er en samlebetegnelse for en rekke prosesser.
Disse prosessene kan over tid tenkes å binde verden sammen til ett globalt system, der regioner ikke kan unngå å påvirke hverandre, en tanke med opphav i Immanuel Kant og hans bok Til den evige fred, der Kant så for seg et verdensomspennende system av demokratiske republikker som gjorde krig umulig. Et nyere bilde på global gjensidig påvirkning stammer fra den kanadiske filosofen og medieteoretikeren Marshall McLuhan, som i 1960-årene brukte betegnelsen «den globale landsby» for å illustrere at elektronisk kommunikasjon hadde redusert betydningen av avstand dramatisk.
Kommunikasjon
All kommunikasjon skjer i dag raskere, enklere og over større avstander, slik at menneskelig samhandling på tvers av landegrensene forenkles. Flyt av varer, tjenester, mennesker og elektronisk informasjon har tiltatt, med økende handelsforbindelser og politiske forbindelser landene imellom. Det er for det meste informasjons- og transportteknologien som har gjort globalisering gjeldende i så stor grad. EUs innvandringspolitikk, regulert gjennom Schengen-avtalen, kan stå som et eksempel på at denne flyten er svært ujevn. Mens europeiske borgere nesten fritt kan reise og bosette seg innad i unionen, er det vanskeligere for statsborgere utefra å få opphold.
Historie
Ordet «globalisering» ble lansert i 1961, men begrepet var ikke i vanlig bruk før mot slutten av 1980-tallet. Tidlige former for globalisering går langt tilbake, som da flint fra gruver i Danmark og Polen fant veien til Norge i steinalderen, og en 3.400 år gammel blå glassperle funnet i en bronsealderkvinnes grav i Ølby i Danmark i 1889, viste seg å stamme fra oldtidens Egypt. Omvendt fant rav fra Danmark og Baltikum veien til fjerne land, jfr. løvefiguren av rav i en syrisk kongegrav, og alle ravperlene i Mykene.
Mongolriket som ekspanderte i middelalderen, etablerte handelsruter til Vesten (Silkeveien) som også førte til at svartedauden ble spredd til Europas befolkning. På 16- og 17-hundretallet bandt spanske og portugisiske handelsskip sammen den kjente verden. Fra miner i den nye verden strømmet fra 1503 til 1660 mer enn 32 millioner pund sølv og 360.000 pund gull inn i Europa. Denne rikdommen dannet grunnlaget for Spanias ekspansjon på kontinentet (det spanske imperiet).
På 1700-tallet ble globalisering et handelsfenomen da det første privateide selskapet, Det nederlandske ostindiske kompani, ble opprettet i Nederland. Selskapet var det første i historien til å stede ut aksjeandeler på grunn av den store risikoen internasjonal handel innebar (forlis, sjørøveri). Aksjeselskaper ble en stor pådriver for videre globalisering.
Liberaliseringen på 1800-tallet blir ofte kalt for «Den første æra av globalisering». I denne perioden forekom det en rask vekst i internasjonal handel og investering mellom europeiske imperier og deres kolonier, og senere også USA. «Den første æra av globalisering» brøt delvis sammen ved begynnelsen av den første verdenskrig og kollapset helt under gullstandardkriser i de sene 1920-årene og tidlig 1930-årene.
I etterkrigstiden var Marshallhjelpen fra USA til Vest-Europa av vesentlig betydning for gjenoppbyggingen av de krigsherjede landene, sette fart på økonomien og stabilisere de vestlige demokratiene. Handelsforhandlinger foregår hovedsakelig under betingelser satt av GATT (nå WTO), som fikk restriksjoner på frihandel oppløst.
Økonomisk globalisering
Det er spesielt på det økonomiske område at globaliseringen gjør seg gjeldende, og Verdens handelsorganisasjon WTO fremmer globalisering ved å standardisere handelsavtaler for medlemslandene.
Tidligere byttet man ferdigvarer, mens det nå ofte er flere land som samarbeider for å produsere én vare (se komparative fortrinn og David Ricardo). Transporten over store avstander er blitt rimeligere, slik at det ikke lenger spiller så stor rolle hvor et internasjonalt selskap plasserer produksjonen sin.
Motstand mot globalisering
Globalisering dreier seg om hvordan private bedrifter og selskaper i økende grad driver sin virksomhet over hele verdenen uhindret. Globalisering er ikke en tilstand, men en prosess. Vi kan derfor ikke med sikkerhet vite utfallet av globaliseringen dersom den fortsetter. Mange forskere fremsetter ulike påstander om hvilke konsekvenser globaliseringen fører til. Også politiske partier har argumenter for og mot globalisering.
Noen land, som Eritrea, satser i stedet på selvforsyning så sant det er mulig.
Begrepet «egalisering» har blitt skapt av Evelin Lindner. Egalisering betyr at likeverd, som menneskerettigheter definerer det, blir introdusert inn i «globaliseringen». I hennes bok Making Enemies Unwittingly: Humiliation and International Conflict (2006, Praeger/Greenwood) forklarer hun begrepet som følgende:
Globalisering og internasjonal politikk
En av de fagdisiplinene globaliseringen har vært direkte relevant for, er studiet av internasjonal politikk. Staten har vært den sentrale byggesteinen i studiet, og statssystemet har vært den mest relevante arenaen. I 1960- og 1970-årene begynte studiet mer systematisk å inkorporere nye aktører som NGOer, multinasjonale selskaper og andre ikke-statlige aktører. Disse nye tilnærmingene ble kalt pluralistiske, og sorterer under den større kategorien som kalles for liberalisme. De gjenspeilte økende internasjonalt samarbeid og økt kompleksitet i det internasjonale samkvemmet, altså prosesser som forbindes med globalisering.
Det latinske patriarkatet Jerusalem
Den latinske patriarkatet Jerusalem er et av den romersk-katolske kirkens seks gjenværende patriarkater med latinsk ritus. Patriarken har sitt sete i Jerusalem og er ansvarlig for alle latinsk-rituelle katolikker i Israel, Jordan, Kypros og Palestina. Gravkirken betraktes offisielt som patriarkatets katedral.
Den latinske patriark av Jerusalem har – i motsetning til de orientalsk-katolske patriarkene – ikke noen kirkelig jurisdiksjon over en egen særkirke. Han regnes derfor til de «små» patriarkene, som i den katolske kirkens hierarki har lavere æresrang enn både paven og de orientalsk-katolske «store» patriarkene og storerkebiskopene. Fordi det latinske patriarkatet Jerusalem har ansvaret for flere land i sin helhet, har det likevel en viss særrolle. De andre latinske patriarkatene (unntatt Roma) er enten rent titulære (Vest- og Østindia) eller fungerer i praksis som metropolitanerkebispedømmer (Lisboa og Venezia). Blant de små patriarkatene har Jerusalem derfor høyest æresrang. Denne rangen skyldes nok også Jerusalems betydning for kristendommen.
Ved siden av den romersk-katolske kirke brukes tittelen patriark av Jerusalem også i den armensk-apostoliske, den gresk-ortodokse og den melkittisk-katolske kirke.