cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Rettspsykiatriske vurderinger av Anders Behring Breivik
Den andre sakkyndige utredningen
Etter begjæring fra de nye sakkyndige besluttet Oslo tingrett den 10. februar at Breivik skulle innlegges til observasjon fordi han ikke ville samarbeide med de nye sakkyndige. Breivik begrunnet sin motstand med at han mente 80% av innholdet i den første rapporten var feil. Etter at anken var avvist valgte Breivik likevel å samarbeide med de nye sakkyndige, dersom samtalene ble tatt opp på bånd. Den sakkyndige observasjonen startet 29. februar 2012. Observasjonsperioden foregikk ved en spesialbygget celle på 60 kvadratmeter inne på Ila fengsel med ansatte fra Dikemark sykehus til stede. Dette var første gang en observasjon etter straffeloven § 167 ble foretatt inne i et fengsel.
Den nye sakkyndigrapporten på 310 sider ble overlevert til Oslo tingrett den 10. april 2012 etter at observasjonsperioden ble avsluttet en uke før fristen. De sakkyndige uttalte at samarbeidet med Breivik hadde vært bra. Rapporten konkluderte med at Breivik ikke led av paranoid schizofreni, og at observanden ikke var «psykotisk, bevisstløs eller psykisk utviklingshemmet i høy grad på tiden for de påklagede handlinger.» Den erklærer at ''«observanden har ikke alvorlig psykisk lidelse med betydelig svekket evne til realistisk vurdering av sitt forhold til omverdenen, og han handlet ikke under en sterk bevissthetsforstyrrelse på tiden for de påklagede handlinger. Observanden er ikke lettere psykisk utviklingshemmet», og at «observanden var ikke psykotisk på tiden for undersøkelsene»''. Den konkluderte med at Breivik er strafferettslig tilregnelig, men lider av dyssosial personlighetsforstyrrelse og narsissistisk personlighetsforstyrrelse.
Diagnosene dyssosial og narsissistisk personlighetsforstyrrelse
De sakkyndige Aspaas og Tørrissen benyttet seg av diagnosemanualen ICD-10, liksom Husby og Sørheim. I tillegg støttet de seg til versjon 4 av diagnosemanualen Diagnostic and Statistical Manual of Mental Disorders fra 1994, med en tekstrevisjon fra 2000, også kalt DSM-IV.
Norges ambassade i Beijing
Norges ambassade i Beijing er huset i et moderne bygningsanlegg i Beijings nye ambassadeområde i Sanlitun i det østlige bydistriktet Chaoyang. Det ligger om lag seks kilometer fra byens sentrale deler. Ambassadebygningen er tegnet av arkitekten Rolf Ramm Østgaard, og stod ferdig i 1972.
Rettspsykiatriske vurderinger av Anders Behring Breivik
Diagnosene dyssosial og narsissistisk personlighetsforstyrrelse
ICD-10 definerer dyssosial personlighetsforstyrrelse på følgende måte i F60.2:
Norges ambassade i Beijing
Norge etablerte en egen utenriksstasjon i Kina i 1919. Det ble da opprettet en legasjon i Beijing. Legasjonen var akkreditert hos den nasjonalistiske regjering i Nanjing, og flyttet etter hvert til Shanghai, der legasjonen delte kontorer med det norske generalkonsulatet og samme person kombinerte stillingene som chargé d'affaires i Kina og generalkonsul i Shanghai. Stasjonen var ledet av en minister. Fra 1931 var Norges minister i Tokyo i Japan sideakkreditert til Kina. De første ministre var I 1942, under Japans okkupasjon av Kina, ble legasjonen og generalkonsulatet stengt, før det senere samme år ble etablert en ny legasjon i den provisoriske hovedstaden Chongqing. I 1943 ble denne legasjonen oppgradert til ambassade. Fra november 1945 holdt ambassaden til i Shanghai. Fra slutten av 1948 fulgte en av ambassadens ansatte nasjonalistregjeringen der den oppholdt seg, da den skiftet oppholdssted på grunn av kommunistenes framrykking. Nasjonalistregjeringen ble drevet tilbake til Taiwan og i 1949 flyttet ambassadøren til Bangkok i Thailand. Ambassadører i denne tiden var: Etter at Folkerepublikken Kina ble utropt i desember 1949, brøt Norge med nasjonalistregjeringen og anerkjente (som ett av de første land) folkerepublikkens regjering i stedet. I 1950 ble det etablert et representasjonskontor i Beijing. Den 5. oktober 1954 etablerte Norge og Folkerepublikken Kina fulle diplomatiske forbindelser og representasjonskontoret ble oppgradert til ambassade. Siden da har ambassadørene vært: I oktober 2010 måtte Sæther inn på teppet.
Rettspsykiatriske vurderinger av Anders Behring Breivik
Diagnosene dyssosial og narsissistisk personlighetsforstyrrelse
Narsissistisk personlighetsforstyrrelse er ikke spesifikt beskrevet i ICD-10, men omtalt under F60.8 som «Andre spesifikke personlighetsforstyrrelser».
Ikke godkjent av Den rettsmedisinske kommisjon (DRK)
Den 23. april ville ikke Den rettsmedisinske kommisjon godta den andre rapporten, uten en tilleggserklæring. Den ønsket å utelukke at Breivik kan ha tilpasset forklaringene til de sakkyndige, ifølge fagdommer Arne Lyng. Kommisjonen savnet også opplysninger om barne- og ungdomsår, og utdypelse av diskrepansen mellom sosial funksjonsevne og følelsesmessige reaksjoner når Breivik konfronteres med sine handlinger.
Spenningssøking
I psykologien er organismens tilbøyelighet for spenning regnet som ett personlighetstrekk. Zuckerman definerte spenningssøking (sensation-seeking) som ønsket om variert, ny og kompleks stimulering og erfaring, og villigheten til å ta fysisk og sosial riskiko for å oppnå disse. Vidre i artikkelen redgjørese det for bakgrunnen til dannelsen av spenningssøking som personlighetstrekk og hvordan en i Psykologien kvantifiserer og måler trekket.
Rettspsykiatriske vurderinger av Anders Behring Breivik
Ikke godkjent av Den rettsmedisinske kommisjon (DRK)
Tilleggserklæringen ble levert kommisjonen 30. april. Den 21. mai svarte kommisjonen at erklæringen «ble tatt til etterretning», og at de sakkyndige ikke har svart tilfredsstillende på bemerkningen, ifølge kommisjonens leder Tarjei Rygnestad. Kommisjonen underkjente ikke rapporten, men hadde tilleggsspørsmål om atferdsforstyrrelser i barne- og ungdomsår. Den krevde også en bedre begrunnelse for bruk av skjønn i vektlegging av SCID-I (psykose) og SCID-II (personlighetsforstyrrelser), som de ba Aspaas og Tørrissen besvare i sin vitneforklaring.
Spenningssøking
Optimal stimulering hypotesen
Optimal stimulerings hypotesen postulerer at en organsime har ett spesifikt nivå av stimulus intensitet som er ønskelig, hvis organismen er overstimulert vil den forsøke å redusere stimulering, hvis den er understimulert vil den forsøke å øke stimulering. Det første forsøket på å måle spenningssøking var i bunn og grunn ett forsøk på å kvantifisere menneskets optimale stimuleringsnivå ved hjelp av en skala kjent som Sensation-seeking scale (SSS).
Operasjonalisering / måling
Sensation Seeking Scale(SSS): Utviklet i 1964 av Marvin Zuckerman, Elizabeth A. Kolin, Leah Price og Ina Zoob. Subjektets spenningssøking måles ved hjelp av ett spørreskjema som består av 34 ledd (antall ledd kan variere noe avhengig av hvilken version av testen som tas i bruk). Hvert ledd består av to alternativer, subjektet skal velge det alternativet som best beskriver subjektet.
Rettspsykiatriske vurderinger av Anders Behring Breivik
Vitner
Følgende personer avga rettspsykiatriske vitneutsagn i straffesaken mot Breivik:
Håndball under Sommer-OL 2020 – Menn
Håndball under Sommer-OL 2020 for herrer ble arrangert fra 24. juli til 7. august 2021 i Yoyogi National Gymnasium i Tokyo. Tolv nasjoner deltok i turneringen. Lagene ble delt inn i to grupper med seks lag, der de spilte kamper mot hverandre. De fire beste lagene fra hver gruppe avanserte til kvartfinalen. De tapende semifinalistene spilte bronsefinale, mens vinnerne spilte finale.
Rettspsykiatriske vurderinger av Anders Behring Breivik
Tilregnelig
To personer som ikke vitnet, støttet konklusjonen om tilregnelighet:
Spenningssøking
Operasjonalisering / måling
Eks: 9) A. I would not like to try any drug which might produce strange and dangerous effects on me. B. I would like to try some of the new drugs that produce hallucinations.
Håndball under Sommer-OL 2020 – Menn
Trekning av grupper
Trekningen av gruppene ble gjennomført 1. april 2021.
Spenningssøking
Operasjonalisering / måling
Forskning har vist korrelasjon mellom SSS og redusert angst, field independence, risikabel trafikkoppførsel, varierte seksuelle opplevelser, alkoholbruk, narkotikabruk, og småkriminalitet. Det er også påvist korrelasjon mellom høy spenningssøking og økende nevrologiske responser i monoamine oxidase (MAO) nivåer, og høyere testosteron nivå.
Rettspsykiatriske vurderinger av Anders Behring Breivik
Rettens vurdering i dommen
Tiltalen av 5. mars 2012, forkynt for Breivik onsdag den 7. mars 2012, la ned påstand om tvungent psykisk helsevern, ettersom bare Sørheim/Husby-utredningen forelå på dette tidspunkt. Riksadvokat Tor-Aksel Busch åpnet for å idømme Breivik forvaring, og tiltalen tok forbehold om å påstå fengsel eller forvaring på et senere tidspunkt. Påtalen den 21. juni 2012 endte med påstand om utilregnelighet, grunnet tvilen som den første rapporten hadde skapt. Dette var i tråd med alminnelig rettspraksis om at tvilen skal komme tiltalte til gode. Subsidiært ble det nedlagt påstand om 21 års forvaring.
Spenningssøking
Operasjonalisering / måling
Det har i nyere tid blitt rettet sterk kritikk mot den originale spenningssøkings skalaen (SSS), Jeffrey Arnett har påpekt 4 vesentlige problemstillinger knyttet forskning basert på Zuckermans Sensation Seeking Scale.
Andrew Durutalo
Andrew Durutalo (født 25. oktober 1987) er en amerikansk rugbyspiller.
Rettspsykiatriske vurderinger av Anders Behring Breivik
Rettens vurdering i dommen
I dommen den 24. august 2012 ble Breivik funnet tilregnelig av Oslo tingrett, og dømt til 21 års forvaring av en enstemmig rett. Dommen ble ikke anket av Breivik, og heller ikke av aktoratet. Den ble rettskraftig 7. september 2012 kl 24:00.
Andrew Durutalo
Han representerte USA under Sommer-OL 2016 i Rio de Janeiro, der han endte på niendeplass med det amerikanske landslaget.
Rettspsykiatriske vurderinger av Anders Behring Breivik
Rettens vurdering i dommen
Dommen kritiserte Sørheim og Husby for ikke å ta hensyn til Breiviks høyreekstremistiske ideologi. «Denne politiske konteksten er imidlertid fraværende i deres løpende vurderinger av hans symptomer og i deres diagnostiske vurderinger», ifølge dommer Arntzen. «Retten savner en bredere fortolkning av tiltaltes utsagn, særlig i lys av den subkultur han hevder å være en del av» og «rettens vurdering av tiltaltes uttalelser som å være en del av en borgerkrig kan forstås som meningsbærende i en høyreekstremistisk subkultur.» ifølge Arntzen. «Ved vurdering av vrangforestillinger må en se hen til hva som er akseptert i den kultur, subkultur eller lignende som den tiltalte er en del av», het det videre.
Håndball under Sommer-OL 2020 – Menn
Seeding
Seedingen ble offentliggjort 14. mars 2021.
Spenningssøking
Operasjonalisering / måling
1)	Tvunget valg format på spørsmålene i SSS. Forskningssubjektet blir tvunget til å velge mellom to alternativer uten gradering. Det kan tenkes at subjektet oppfatter begge alternativer som passende eller upassende
National Nuclear Security Administration
National Nuclear Security Administration (NNSA) er en amerikansk føderal etat med ansvar for å anvende kjernefysikk til militært forsvar. NNSA vedlikeholder og utvikler sikkerheten og effektiviteten til USAs kjernevåpen uten bruk av prøvesprengninger, forsyner U.S. Navy med trygg og effektiv kjernefysisk fremdrift og rykker ut til kjernefysiske og radiologiske nødsituasjoner i USA og utlandet.
Spenningssøking
Operasjonalisering / måling
2)	Mange av påstandene i omhandler fysiske aktiviteter som å stå på ski, og fjellklatring. Noe som betyr at disse spørsmålene muligens måler fysisk helse (styrke og kondisjon) eller alder. I stedet for ett personlighetstrekk.
National Nuclear Security Administration
NNSA ble opprettet i 2000 og er underlagt USAs energidepartement.
Spenningssøking
Operasjonalisering / måling
3)	Ordene i testen er utdaterte. Ord som hippy, jet-set og queer. Kan påvirke subjektet til å føle at påstander ikke passer pga. ordene i påstaden (typisk for sent 60 tall tidlig 70 tall) ikke er i bruk i moderne dagligtale.
Skjæretanagar
Skjæretanagar (Cissopis leverianus) er en spurvefugl i familien tanagarer. Den er den eneste arten i slekten Cissopis.
Spenningssøking
Operasjonalisering / måling
4)	Det siste punktet er det mest sentrale i kritikken. Zuckermans Sensation Seeking skale inneholder også spørsmål som omhandler alkohol/ narkotika og seksuell atferd. Dette er atferd som en rekke studier har ønsket å undersøke i forhold til spenningssøking trekket, noe som gjør disse spørsmålene til en forstyrrende variabel. Studiene rapporterer en relasjon mellom spenningssøking og denne typen uvøren atferd, men det er godt mulig at den rapporterte sammenhengen kun skyldes en relasjon mellom spørsmålene om denne typen atferd på SSS og andre lignende spørsmål på skalaer som ønsker å måle seksuell atferd eller alkohol/narkotika bruk.
Håndball under Sommer-OL 2020 – Menn
Innledende runde
''Alle klokkeslett er oppgitt etter lokaltid (UTC+09.00). Klokkeslett i parentes er oppgitt etter norsk tid (UTC+02:00).''
Spenningssøking
Operasjonalisering / måling
På bakgrunn av kritikken av Zuckermans SSS, utviklet Arnett en ny skala (AISS) som skulle løse de fire problemene nevnt ovenfor. Arnetts Inventory of Sensation Seeking består av 20 testledd, med to subskalaer, Nyhetssøking (ledd: 1, 3, 5, 7, 9, 11, 13, 15, 17, 19) og intensitetssøking (ledd: 2, 4, 6, 8, 10, 12, 14, 16, 18, 20). Skalaen er reversert på item 2, 3, 6, 10, 13 og 17 for å motvirke responsbias. Nyhetssøking omhandler personers preferanser for nye stimuli, intensitetssøking omhandler personers preferanser for intensitetsgrad av stimuli.
Håndball under Sommer-OL 2020 – Menn
Gruppe A
---
Spenningssøking
Operasjonalisering / måling
AISS består av utsagn som f.eks.: ledd 13. Jeg liker ikke strek krydret mat. Respondenten skal rangere i hvilken grad utsagnene beskriver dem selv på en 4 poengs likert skala fra svært bra (4) til ikke i det hele tatt (1).
Rettspsykiatriske vurderinger av Anders Behring Breivik
Rettens vurdering i dommen
Sørheim og Husby ble kritisert for å feiltolke Breiviks uttalelser om at han hevdet å kunne vite hva folk han snakket med tenkte. Han begrunnet dette med sin lange erfaring som selger. Sørheim og Husby tolket dette som forestillinger om telepati, og Den rettsmedisinske kommisjon godtok det som en vrangforestilling. Verken Aspaas og Tørrissen eller rådgiver Randi Rosenqvist (f. 1951) tolket lignende utsagn slik. «Man kunne tatt tiltalte på ordet om hans erfaring som selger og menneskekjenner», konkluderte Arntzen.
Håndball under Sommer-OL 2020 – Menn
Gruppe A
-
21 Jump Street (film)
21 Jump Street er en amerikansk actionkomedie fra 2012. Filmen er regissert av Phil Lord og Chris Miller, og har Jonah Hill og Channing Tatum i hovedrollene.
Håndball under Sommer-OL 2020 – Menn
Gruppe B
---
21 Jump Street (film)
Filmen er basert på 80-tallsserien med samme navn, som hadde Johnny Depp i en av hovedrollene. Depp og Peter DeLuise, en annen av hovedrolleinnehaverne i serien, gjør også cameoroller i denne filmen.
Rettspsykiatriske vurderinger av Anders Behring Breivik
Rettens vurdering i dommen
Dommen avviste Sørheims og Husbys påstand om Breiviks neologismer (konstruerte nyord). Tørrissen og Aspaas fant tilsvarende ord ved å søke på internett. Ordene er en del av den subkultur han tilhører. Dommen avviste også Sørheims og Husbys påstand om at Breivik snakket usammenhengende og at resonnementene hans var vanskelige å følge.
21 Jump Street (film)
Handling
Morton Schmidt (Jonah Hill) og Greg Jenko (Channing Tatum) er tidligere klassekamerater på high school som møtes igjen på politiskolen. Schmidt var en upopulær nerd, mens Jenko var en av de populære idrettsutøverne. Imidlertid blir de venner på politiskolen, og bistår hverandre med den andres svakheter - Schmidt hjelper Jenko med skolearbeidet, mens Jenko prøver å få Schmidt i bedre form så han kan bestå de fysiske testene.
Rettspsykiatriske vurderinger av Anders Behring Breivik
Rettens vurdering i dommen
Retten tolket Breiviks emosjonelle avflating som uttrykk for patologiske personlighetstrekk. Den pekte også på at avflatingen er situasjonsbetinget, og at Breivik framstår mer avflatet i retten enn på bakrommet eller på Ila.
Spenningssøking
Operasjonalisering / måling
Den konvergente validiteten til testen har blitt testet mot SSS og Aggressiveness subscale of the california personality inventory, og den interne reliabiliteten til den totale spenningssøkingsskåren (nyhetssøking + intensitet = totalskåre) er blitt målt til 0.70. Intern reliabilitet omhandler i hvilken grad testen gir samme resultat hvis samme person skulle ta den samme testen på ulike tidspunkt. AISS retter større fokus mot preferanser til sansestimulering, og gjør ikke alder og fysisk helse til forstyrrende variabler, den antar heller ikke at sensation-seeking trekket må uttrykkes i antisosial-, normbrytende- og risikoatferd, samt gir respondentene større valgmuligheter.
Jelizaveta Malasjenko
Jelizaveta Vjatsjeslavovna Malasjenko (Елизавета Вячеславовна Малашенко; født 26. februar 1996 i Toljatti) er en russisk håndballspiller, som spiller på det russiske landslaget og klubblaget.
Hun ble tatt ut i troppen til det russiske kvinnelandslaget og fikk sin mesterskapsdebut under Håndball-EM 2016 for kvinner.
21 Jump Street (film)
Handling
Noen år senere går de ut av skolen som partnere, men ikke med toppkarakterer, og de har mildt sagt sine feil i måten de gjør politiarbeid på. De starter derfor i det små som parkeringsvakter, men rykker snart opp til en spesialavdeling kalt 21 Jump Street grunnet en heldig arrestasjon, som til og med fører til at den de fanger får lov til å gå fordi de ikke leste opp politirettighetene. Men grunnet deres unge utseende, blir deres første oppdrag blir å dra tilbake til high school og gå undercover som elever for å avsløre en dopliga som har base på skolen. Deres to eneste oppgaver er å oppspore bakmannen til ligaen, samt å ikke bli følelsesmessig knyttet til elever eller lærere på skolen. Selvsagt klarer de å komplisere begge deler mer enn nødvendig.
Rettspsykiatriske vurderinger av Anders Behring Breivik
Rettens vurdering i dommen
Retten avviste at Breiviks handlinger skyldtes paranoid schizofreni: ''«Breivik hadde en utholdenhet og impulskontroll til å gjennomføre de handlingene han ønsket å gjøre. Retten kan ikke se dette i sammenheng med en paranoid schizofrenidiagnose»''. Og videre: ''«Han var velkledd, velstelt og betalte mor husleie. Han har også drevet aksjehandel og ble medlem av Frimurerlosjen. I 2007–2008 gjenopptok han noe kontakt med venner. Ingen av vennene har påpekt noe uvanlig ved ham»''. Retten tolket hans adferdsendringer i 2006 som en del av hans spesielle personlighet, og ikke som en paranoid schizofrenidiagnose.
Retten var bare delvis enige i påstandene om narsissistisk og dyssosial personlighetsforstyrrelse, og konkluderte med at han kun har trekk av en slik diagnose.
Uttalelser fra ulike fagmiljøer
Sørheim/Husby-utredningen høstet tidlig massiv kritikk fra psykiatriske fagmiljøer, også utenfor Norges grenser. Kritikken retter seg mot flere forhold:
Tidligere redaktør i Aftenposten og A-magasinet, Per Egil Hegge, mente at riksadvokaten burde vurdere sin stilling på grunn av sitt forsvar av Sørheim/Husby-utredningen. Hegge mente den var «hjelpeløst skrevet» og «evneløst resonnert», og takket bistandsadvokatene for deres innsats med å opplyse retten om realitetene. I programmet Senkveld med Thomas og Harald på TV2 den 14. april 2012 kom også statsminister Jens Stoltenberg med utsagn som kunne tolkes som støtte til den andre rapporten, og at Breivik var strafferettslig tilregnelig.
Liste over Burkina Fasos statsoverhoder
Dette er ei liste over Burkina Fasos presidenter siden det fikk selvstyre i 1958 og blei selvstendig i 1959.
Rettspsykiatriske vurderinger av Anders Behring Breivik
Husby og Sørheim har ikke arbeidet uavhengig av hverandre
Husby og Sørheim hadde sin første samtale med Breivik den 10. august 2011. Ifølge Husby, og deretter aktor og statsadvokat Svein Holden, ble Breivik møtt som «et uberørt åsted». Dette ble tilbakevist av forsvarer Geir Lippestad i sin sluttprosedyre den 22. juni 2012.
Liste over Burkina Fasos statsoverhoder
Statsoverhoder
Datoer i kursiv indikerer en de facto fortsettelse av perioden.
Rettspsykiatriske vurderinger av Anders Behring Breivik
Husby og Sørheim har ikke arbeidet uavhengig av hverandre
Husby og Sørheim ble også kritisert fordi de ikke hadde arbeidet uavhengig av hverandre. Under rettssaken, såvel som i Prop 154 L, som kom i kjølvannet av saken, ble denne manglende uavhengigheten referert til som «parhester». Bistandsadvokat Mette Yvonne Larsen (f. 1963) påpekte den 16. juni 2012 at de to hadde utarbeidet 50 rettspsykiatriske erklæringer sammen, og aldri vært uenige. På spørsmål om hvorfor de to ikke møtte Breivik i enerom, hver for seg, svarte Synne Sørheim i retten den 15. juni 2012:
Håndball under Sommer-OL 2020 – Menn
Gruppe B
-
Kvartfinaler
-
---
--
Rettspsykiatriske vurderinger av Anders Behring Breivik
Husby og Sørheim har ikke arbeidet uavhengig av hverandre
Fengselsdirektør Knut Bjarkeid ved Ila Landsfengsel benektet dette. Hans svar til VG var at «de to første sakkyndige ønsket av faglige årsaker å føre fellessamtaler med ham. Dette la vi til rette for. De fikk holde disse samtalene uten glassvegg.» På spørsmål om enesamtaler kunne vært gjennomført uten glassvegg, svarte han: «Ja, det fikk de to andre sakkyndige fordi de ønsket det. Det er ikke noen prinsipiell forskjell på dette»
Manglende kunnskap om politisk ekstremisme
Et omdiskutert tema var organisasjonen Pauperes commilitones Christi Templique Solomonici (PCCTS). Breivik hevdet å ha vært til stede ved dens stiftelsesmøte i London den 30. april eller 1. mai 2002. Hans kredittkort viser at han var i London på denne tiden og besøkte en kafé. Under dette angivelige stiftelsesmøtet skal han ha blitt ordinert til «Knights Templar». Den 4. april 2012 innrømmet Breivik i et åpent brev til diverse utvalgte norske medier at den hemmelige tempelridderordenen ikke har eksistert. I brevet mente han også at diagnosen til Husby og Sørheim var et bestillingsverk fra en person i regjeringen, som mente det var nødvendig å «verne samfunnet» mot hans ideologi. Han hevdet at «nasjonal harmoni» måtte sikres ved å erklære ham sinnssyk. Videre hevdet han at det var mer enn 200 løgner i den første rettspsykiatriske rapporten.
Den 12. juni 2012 spurte aktoratet psykiater Randi Rosenquist om det kan være en vrangforestilling hos Breivik dersom det viser seg at Knights Templar-nettverket ikke eksisterer. Rosenqvist anså dette som uviktig i spørsmålet om tilregnelighet. Heller ikke Husby og Sørheim la noe vekt på dette i sin rapport. Hovedetterforsker ved Oslo Politikammer Kenneth Wilberg sa i retten at politiet tror nettverket er oppdiktet. Etterforsker i Kripos, Vidar Sæther, hevdet i retten 30. mai at Breivik ikke har tilhørt noen slik organisasjon. Lederen av Norwegian Defence League Ronny Alte (f. 1974) sa i retten 5. juni 2012 at flere høyreekstreme organisasjoner kalte seg «Knights Templar», men at Breivik hadde gjort benevnelsen til sin egen.
Arif Khan
Arif Khan (født 9. mars 1990) er en indisk alpinist.
Rettspsykiatriske vurderinger av Anders Behring Breivik
Manglende kunnskap om politisk ekstremisme
Stanghelle henviste også til at Husby mener at «kriminelle handlinger utført av psykisk syke (er) preget av dårlig planlegging, impulshandlinger og voldsomhet», et utsagn han kom med i Dagbladet 18. mars 2009. «Kanskje må han også svare på hvordan dette passer med Behring Breiviks uhyggelig grundige planlegging?», spurte Stanghelle i artikkelen. I Aftenposten den 21. juni 2012, skrev Stanghelle: «[H]adde 22. juli-terroristen vært en islamist på ville voldsveier, hadde vi neppe forsøkt å forstå ham med et kobbel psykiatere som sjelstolkere. Snarere hadde vi lett etter forklaringen i fanatisk ekstremisme og religiøs-politisk villfarelse. Slik er det imidlertid ikke når massedrapsmannens bakgrunn finnes i et småborgerlig Skøyen-hjem. Da klamrer vi oss til psykiatrien som en naturlig vei til forståelse. [...] En vei som snarere stenger enn åpner for en dypere erkjennelse av hva denne nattsvarte julifredagen egentlig representerer.»
Arif Khan
Han representerte India under Vinter-OL 2022 i Beijing, hvor hans beste resultat var nummer 45 i storslalåm.
Rettspsykiatriske vurderinger av Anders Behring Breivik
Manglende kunnskap om politisk ekstremisme
Også psykologspesialisten Pål Grøndahl (f. 1961), en av Norges fremste sakkyndige, henviste til utsagnet om at strafferettslig utilregnelige måtte være «åpenbart psykotisk for alle og enhver». Han påpekte i Dagbladet den 19. juni 2012 under tittelen «Ingen andre har sett det Husby og Sørheim har sett», at det var flere kritikkverdige forhold i den fremsatte diagnosen på Breivik. Grøndahl viser til at rapporten til Husby og Sørheim, bygger på en fortolkning av Breiviks adferd og ideer. Han siterer Sørheims ord under hovedforhandlingene: «Han skal berge oss alle fra undergang i en kamp mellom det gode og onde. I denne kampen mener han at han har et ansvar og et kall til å bestemme hvem som skal leve og hvem som skal dø. Dette ansvaret er forankret i en overordnet posisjon i en ikke-eksisterende organisasjon [Knights Templar]». Han skriver videre: «Ingen andre, som har vitnet i retten, enn de to første sakkyndige har fortolket tiltalte til å ha vrangforestillinger, heller ikke solide fagfolk som har observert ham på heldøgns basis over tre uker. Sakkyndig par nummer to [...] hadde verken funnet vrangforestillinger, hallusinose, tankeforstyrrelser eller funksjonsfall hos Breivik. [...] Lenger makter ikke dagens rettspsykiatri å komme - i alle fall i denne saken.»
Jack Jewsbury
Jack Jewsbury (født 13. april 1981 i Joplin, USA) er en amerikansk tidligere fotballspiller som spilte for klubbene Sporting Kansas City og Portland Timbers i MLS
Rettspsykiatriske vurderinger av Anders Behring Breivik
Manglende kunnskap om politisk ekstremisme
Knights Templar var ikke uttrykk for en vrangforestilling, selv om organisasjonen ikke eksisterte (se ovenfor). Formuleringen «hvem som skal leve og hvem som skal dø», var Synne Sørheims ord under hovedforhandlingene, og ikke Breiviks egne ord. Denne formuleringen finnes også på side 228 i den diagnostiske konklusjonen til Husby og Sørheim, og omtales i rettens dom (Pkt 6.4 «Paranoid Schizofreni»). Formuleringen brukes også av psykiateren Agnar Aspaas i dag 40 av rettssaken (19. juni 2012), men dette var åpenbart hentet fra Husby og Sørheims rapport.
I dag 33 av rettssaken (8. juni 2012) kl 16:42 benektet Breivik «påstander om at jeg har rett til å bestemme hvem som skal leve og dø». Da han ble spurt om dette i dag 36 (13. juni 2012), ramset Breivik opp Jonas Gahr Støre og flere andre som han mener er forrædere og fortjener å dø. Den 25. april 2012 (dag 8 av rettssaken) sa Breivik: «Så er det annen påstand: At jeg hevder å ha rett til å bestemme hvem som skal leve og dø i Norge. Og det har jeg selvfølgelig aldri sagt. [...] De har spurt om: Hva gir deg rett til å drepe andre? Da har jeg forklart det at, altså ... militante nasjonalister i Europa mener at vi har en legitim kamp, akkurat på lik linje med for eksempel Fidel Castro og Che Guevara, når de skulle forsøke å kuppe makten i Cuba. Og ... det er et mandat vi gir oss selv fordi vi velger å kjempe. [...] Så, altså, jeg ser ikke på meg selv som en dommer over hvem som skal leve og dø i Norge.»
Utlandet
Den svenske psykiateren Ulf Åsgård (f. 1948) er kjent for å ha innført gjerningsmannsprofilen i svensk psykiatri. Den 29. november 2011 sa han seg veldig overrasket over diagnosen i den første rapporten. Han påpekte at hallusinasjoner er et kardinalsymptom ved paranoid schizofreni (F20.0), og at de sakkyndige rapporterte at Breivik ikke hadde noen hørsels- eller synshallusinasjoner. Ifølge Åsgård er paranoid schizofreni mest vanlig hos middelaldrende mennesker, og utvikles meget sjeldent i 20-årsalderen. Med fravær av hallusinasjoner gjenstår da påstander om vrangforestillinger eller paranoia (F22.0). Åsgård mente Breiviks politiske ekstremisme og grandiose forestillinger om seg selv, ikke er vrangforestillinger, men tegn på en alvorlig personlighetsforstyrrelse. Dette tilsier strafferettslig tilregnelighet, og Åsgård anbefalte fengselsstraff.
Den svenske psykiateren Johan Cullberg (f. 1934), som var gjesteprofessor i psykiatri ved Ersta Sköndal högskola, betegnet 7. desember 2011 rapporten som «støtende uprofesjonell» og fantasiløs. Han hevdet at ingen av observasjonene i rapporten tydet på psykose. Breivik viste ikke tegn på hallusinasjoner eller mental desorganisering, som er karakteristisk for F.20.0. Fiendtlighet mot innvandrere og Islam var, ifølge Cullberg, et særpreg ved religiøse og politiske fanatikere og ingen vrangforestilling. Breiviks grandiose selvbilde var heller ingen vrangforestilling, ifølge Cullberg. Han hevdet at symptombildet peker mot en narsissistisk eller blandet personlighetsforstyrrelse.
Den danske spesiallegen i psykiatri Henrik Day Poulsen (f. 1965), sa seg 22. desember 2011 «lettere rystet» over diagnosen. Poulsen har vært med på å utarbeide over 100 mentalundersøkelser av kriminelle i Danmark. Han mente kriteriene som Verdens helseorganisasjon krever for å stille diagnosen paranoid schizofreni, ikke var til stede.
Observasjoner i Ila fengsel og forvaringsanstalt
Rettspsykiater Randi Rosenqvist og tre psykologer begynte å følge Breiviks helsetilstand i Ila fengsel og forvaringsanstalt tre uker etter 22. juli 2011. Den 3. januar 2012 kom de til den konklusjonen at Breivik ikke var psykotisk. Randi Rosenqvist var medlem av Den rettsmedisinske kommisjon fra 1988 til 2009 og dens leder fra 2003 til 2009. Som rådgiver på Ila fengsel leverte hun en rapport den 18. august 2011, som konkluderte med at Breivik er strafferettslig tilregnelig. I et intervju med Der Spiegel den 23. desember 2011 kritiserte hun kollegaer for å se på Breiviks antimuslimske ideologi som vrangforestillinger, mens den venstreekstreme tyske Baader-Meinhof-banden ble sett på som tilregnelige. Rosenqvist vitnet i Oslo tingrett i rettssaken mot Breivik den 12. juni 2012. Der sa hun at Breivik bygger sin misjon på en ideologisk livsløgn, og ikke på en psykotisk oppfatning. På oppdrag fra Oslo tingrett ble Breivik observert av et team av helsepersonell i totalt 229 timer ved Ila fengsel fra 29. februar til 21. mars 2012. Breivik ble observert fra klokken 08 – til ca. 21.30, med unntak av samtaler med advokater, dusjing og andre private gjøremål. Teamet bestod av 17 helsepersonell, som besto av sykepleiere, hjelpepleiere, en sosionom, samt en klinisk psykolog og en psykiater, som i snitt hadde 21 års erfaring med psykiatrisk arbeid. To av dem – klinisk psykolog Alexander Flaata (f. 1976) og sykepleier Bente Gro Ekeberg Sundbye (f. 1966) fra Helse Sør-Øst, vitnet i retten 11. juni. Et tredje vitne, sykepleier Thor Egil Holtskog (f. 1962), frafalt grunnet tidsnød. Teamet ble ledet av psykiater og overlege María Sigurjónsdóttir (f. 1959) ved Regional sikkerhetsavdeling på Dikemark sykehus, som har spesialisert seg på paranoid schizofreni. Sigurjónsdóttir vitnet i Oslo tingrett i rettssaken mot Breivik den 11. juni 2012.
Teamet fant ingen tegn til hallusinasjoner, ingen tegn på forvirring og ingen manglende kontroll over emosjonelle reaksjoner. Breivik hadde god korttids- og langtidshukommelse, kunne snakke med flere personer samtidig og holde god konsentrasjon i samtalene, var godt organisert i sin tale og hadde en adekvat tankeprosess. I et oppsummerende møte mente 16 av 17 tilstedeværende at Breivik ikke hadde psykotiske symptomer, vrangforestillinger eller psykose. Den siste av de 17 var usikker.
Norske fagmiljøer
En ledende norsk ekspert på GAF, seniorforsker Geir A. Feigum Pedersen (f. 1962) ved Klinikk for psykisk helse og avhengighet ved Oslo universitetssykehus, kritiserte den score på GAF som ble gitt Breivik. En score på 2 representerer en vegeterende tilstand, der man ikke kan foreta seg noe som helst, ikke kan redegjøre for seg, og må mates, vaskes og kles på. Dette rimet ikke med Breiviks tilstand.
Professor emeritus i klinisk psykologi Svenn Torgersen (f. 1941) og overlege i Psykiatrien i Vestfold Arne Thorvik (f. 1961), mente rapporten manglet begrunnelse for valg av diagnostiske kjennetegn. Torgersen vitnet i rettssaken mot Breivik den 12. juni 2012. Psykiateren Einar Kringlen (f. 1931) støttet i januar 2012 den første sakkyndige rapporten. Den 27. april hadde han skiftet mening og ikke sett tegn til psykose hos Breivik etter å ha fulgt ham i retten. Den 11. juni vitnet han i Oslo tingrett i rettssaken mot Breivik. Kringlen avviste diagnosen paranoid shizofreni og støttet flere av konklusjonene i den andre rapporten. Han antydet også at Husby hadde påvirket kollegaen Synne Sørheim fordi han er eldre og mer erfaren. Husby hadde vært Sørheims nærmeste overordnede i en femårsperiode og den nære knytningen mellom de to hadde vært tema for lagmansretten tidligere.
Eirik Johannessen (f. 1972), som er psykologspesialist ved psykiatrisk poliklinikk ved sykehuset i Bærum, og som en dag i uken også jobber ved Ila fengsel, vitnet også i tingretten 11. juni. Han benektet tilstedeværelsen av paranoid schizofreni. Han benektet også at Breivik har Aspergers syndrom, og støttet seg til konklusjonene i den andre rapporten.
Spesialist i klinisk psykologi, ekspert på schizofreni og førsteamanuensis Anne Kari Torgalsbøen (f. 1953) ved Psykologisk institutt ved Universitetet i Oslo betegnet rapportens konklusjon som «veldig forunderlig». Den 29. februar tok hun til orde for nye retningslinjer for sakkyndige, og mente dagens praksis truer rettssikkerheten. Den 8. juni sa hun at en psykotisk person ikke kunne ta regi i retten slik Breivik har gjort. Torgalsbøen uttalte også 8. juni at både rettspsykiaterne Husby og Sørheim, tingretten og Den rettsmedisinske kommisjon er skyldige i unnlatingssynder. Hun mener kommisjonen er preget av samrøre, knebler dissens og lar det gå prestisje i saken.
Psykiater Finn Skårderud (f. 1956), som drev egen psykoterapeutisk praksis i Oslo, uttalte den 14. mai 2012 til NRK at han ikke hadde sett tegn til psykose hos Breivik etter at rettssaken hadde pågått i fire uker.
Søkelys på Den rettsmedisinske kommisjon
I brev av 6. desember 2011 stilte Oslo tingrett spørsmål ved Den rettsmedisinske kommisjons habilitet. Bakgrunnen var et oppslag i Aftenposten samme dag om et vennskap mellom Torgeir Husby og psykiater Karl Heinrik Melle i Den rettsmedisinske kommisjon. Karl Heinrik Melle jobbet under Husby i Trondheim fra april 1989 til 1994, og de to var da omgangsvenner med mye sosial kontakt. Torgeir Husby var rettsoppnevnt sakkyndig i en straffesak i 2009, og endret konklusjon om drapsmannens tilregnelighet etter at Karl Heinrik Melle ble trukket inn i saken. Melle var med på å godkjenne rapporten som Husby og Sørheim forfattet, og var også med på å avvise den andre rapporten. I svarbrev til Oslo tingrett av 7. desember svarte kommisjonen at Melle er habil. Koordinerende bistandsadvokat Mette Yvonne Larsen stilte 24. mai 2011 spørsmålstegn ved kommisjonens habilitet.
Samme dag sendte Oslo tingrett brev til Den rettsmedisinske kommisjon. Kommisjonen fikk frist til 1. juni med å klargjøre om den har funnet vesentlige mangler i den andre rapporten. Retten krevde å vite om rapporten er godkjent eller ikke før de sakkyndige forklarer seg i retten. I brev av 31. mai svarte kommisjonen at rapporten fortsatt ikke var godkjent. Begrunnelsen var den samme som 21. mai: Manglende beskrivelser av adferdsproblemer i barndom og ungdom, og krav om bedre begrunnelse for bruk av skjønn i vektlegging av SCID-I (psykose) og SCID-II (personlighetsforstyrrelser).
Den 8. juni ble det rapportert om tette bånd mellom Synne Sørheim og de øvrige seks av de sju fagfolkene som godkjente den første rapporten. Alle seks jobbet i kommisjonen mens Synne Sørheim var nestleder og leder av gruppen. Da Sørheim var nestleder i 2007-2008, bestod psykiatrisk gruppe av psykiater Randi Rosenqvist (leder), psykiater Agneta Nilsson, psykiater Andreas Hamnes, psykiater Gunnar Johannessen, assisterende fylkeslege Odd Herder, overlege Jannike Snoek og professor Kirsten Rasmussen. I tillegg deltok professor Knut Waterloo i gruppens arbeide. I 2009 var professor, dr. med. Tarjei Rygnestad leder for Den rettsmedisinske kommisjon, samtidig som Synne Sørheim ledet psykiatrisk gruppe. Denne bestod av Synne Sørheim, Gunnar Johannessen, Jannike Snoek, Annika Melinder, Kirsten Rasmussen, Knut Waterloo, Andreas Hamnes, Agneta Nilsson og spesialist i psykiatri Hege Saltnes.
Karl Heinrik Melle ble også kontaktet av Justis- og beredskapsdepartementet under utformingen av den etterfølgende revisjon av lovgivningen som rettssaken førte med seg, både som rådgiver i tilregnelighetsutvalget og i lovproposisjonen om endringer av straffeloven. Den 9. januar 2018 deltok han i den muntlige høringen i Justiskomiteen om den nye lovgivningen, den 20. april 2019 deltok han i den andre åpne høringen om lovendringen, og som leder av Den rettsmedisinske kommisjon skrev han 14. august 2020 under på en høringsuttalelse om forskrifter for den nye lovgivningen (Lovvedtak 60 (2018-2019)).
Revisjon av rettspsykiatrien
Saken er unik i norsk rettshistorie. Det har aldri i tidligere saker vært to såpass avvikende rettspsykiatriske vurderinger. Den 13. april 2012 vedgikk riksadvokat Tor-Aksel Busch at det var feil å utnevne bare to psykiatrisk sakkyndige i utgangspunktet, og vil insistere på flere sakkyndige dersom en lignende sak inntreffer. Uenigheten blant de sakkyndige førte til at det ble rettens oppgave å bedømme tilregneligheten. Knut Arild Hareide, som ledet Stortingets 22. juli-komité, etterlyste 10. april 2012 en debatt om rettspsykiatriens rolle. Den 13. april 2012 varslet justisminister Grete Faremo en omfattende gjennomgang av rettspsykiatrien i kjølvannet av saken. Den 24. mai 2012 uttalte tidligere riksadvokat Georg Fredrik Rieber-Mohn at han aldri hadde opplevd en lignende strid mellom psykiatrisk sakkyndige i sin 40 års praksis med strafferett og rettspsykiatri. Riksadvokat Busch tok samtidig til orde for å la et bredt sammensatt utvalg revidere dagens rettsmedisinske kommisjon.
Tilregnelighetsutvalget
Den 30. desember 2012 varslet Grete Faremo at et tverrfaglig utvalg skulle foreslå nye retningslinjer for utilregnelighet og rettspsykiatrisk sakkyndige. Det såkalte tilregnelighetsutvalget ble oppnevnt i Kongen i statsråd den 25. januar 2013. Det ble ledet av tidligere riksadvokat Georg Fredrik Rieber-Mohn, og avga sin utredning den 28. oktober 2014. Opprinnelig ble det foreslått at flere grupper enn medisinere og jurister skulle delta i utformingen av lovgivningen, deriblant moralfilosofer, teologer, samfunnsvitere, historikere, interesseorganisasjoner og brukergrupper. I praksis deltok tre personer ved siden av jurister og medisinere i utvalget: Arne Johan Vetlesen (f. 1960), professor i filosofi ved Universitetet i Oslo, Paul Leer-Salvesen (f. 1951), professor i etikk og teologi ved Universitetet i Agder og landsleder i foreningen Mental Helse Norge, Anne Grethe Klunderud. De andre deltagerne i utvalget var assisterende riksadvokat Knut Erik Sæther (f. 1970), direktør for Domstolsadministrasjonen Tor Langbach (f. 1949), advokat og partner i Advokatfirmaet Elden Siv Hallgren (f. 1964), statsadvokat Hilde Stoltenberg (f. 1971), førsteamanuensis ved Universitetet i Bergen Anna Linda Gröning (f. 1975), Marit Bjartveit (f. 1952, klinikkleder ved Klinikk for psykisk helse og avhengighet, Oslo universitetssykehus), Jim Aage Nøttestad (1948–2016, psykologspesialist ved St. Olavs Hospital, Divisjon Psykisk Helsevern, avdeling Brøset) og Tina Gram Larsen (overlege ved Rettspsykiatrisk Afdeling, Aalborg Psykiatriske Sygehus, Danmark).
Anne Grethe Klunderud, tidligere landsleder i foreningen Mental Helse Norge, trakk seg av personlige grunner fra sitt verv som utvalgsmedlem i august 2014. Førsteamanuensis ved Det juridiske fakultet i Universitetet i Oslo, Anders Løvlie (f. 1977), ledet utvalgets sekretariat, som ellers bestod av Nils Gunnar Skretting (f. 1988) og Anne Wie-Groenhof.
Rettspsykiatriens vilkårlighet
En utredning fra Helse- og omsorgsdepartementet konkluderte 22. august 2013 med at rettspsykiatrien lider av å være en privat virksomhet med en tilfeldig tilknytning til de faglige og kliniske miljøene. Den manglet dessuten en fagenhet med ansvaret for rekruttering og fagutvikling. St. Olavs hospitals kompetansesenter på Brøset sykehus i Trondheim ble utpekt til å lede et 2-årig pilotprosjekt som skal gi det offentlige en mer sentral rolle i rettspsykiatrien. Senteret får oppgaver knyttet til faglig veiledning, rådgivning, undervisning, registrering av sakkyndige og utforming av mandat.
Debatten om rettspsykiatriens rolle ble forsterket av uenigheter mellom sakkyndige i andre rettssaker. I den såkalte halloween-saken, som ble avsluttet med prosedyrer av Oslo tingrett 19. august 2013, var rettspsykiaterne uenige med hverandre og to av dem endret konklusjon underveis. Det springende punktet var også her strafferettslig tilregnelighet iht Straffeloven § 44.
«Lex Breivik»
En umiddelbar konsekvens av Breiviksaken ble det som var kjent som «Lex Breivik». Dette var en lovendring som trådte i kraft den 1. juli 2012. Den medførte at det ble opprettet en enhet med særlig høyt sikkerhetsnivå innenfor en regional sikkerhetsavdeling. Dette var en konsekvens av den første rapporten til Synne Sørheim og Torgeir Husby. Ettersom dommens utfall var uklart, ble konsekvensen at langt flere enn kun den terrorsiktede 33-åringen ble rammet av en strengere lovgivning. Denne lovendringen høstet kritikk. Blant kritikerne var Venstres leder Trine Skei Grande (f. 1969), som gikk hardt ut mot lovgivningen både i media og på Stortinget. Under debatten i Stortinget den 11. juni 2012, hvor lovendringen ble drøftet, sa Grande blant annet følgende:
Også Fremskrittspartiets Per Arne Olsen (f. 1961) var betenkt over at de aller sykeste settes i bås med kriminelle. Han mente at det å sette psykisk syke i fengsel når de ikke har brutt loven, er et brudd på de lange linjene i behandlingen av denne pasientgruppen. Kristelig Folkeparti var også kritisk til lovforslaget, men det ble gjennomført med støtte fra Arbeiderpartiet, Sosialistisk Venstreparti og Høyre. Forslag nr 2, 3 og 4, fremmet av Trine Skei Grande på vegne av Venstre, gikk ut på å endre § 4A-4 (undersøkelse av pasientens person, rom og eiendeler), § 4A-5 (undersøkelse av personer og gjenstander) og § 4A-6 (forbindelse med omverdenen) i Lov om psykisk helsevern. 4 representanter fra Arbeiderpartiet og 1 representant fra Fremskrittspartiet stemte for, ved siden av Venstres ene stemme. De fire representantene fra Arbeiderpartiet var Thor Erik Forsberg (Østfold), Tore Hagebakken (Oppland), Gerd Janne Kristoffersen (Nord-Trøndelag) og Torstein Rudihagen (Oppland). Representanten fra Fremskrittspartiet var Laila Reiertsen (Hordaland).
Forslag nr 5, fremmet av Trine Skei Grande på vegne av Venstre, gikk ut på å endre første ledd, første punktum i § 4A-8 (enhet med særlig høyt sikkerhetsnivå). Forslaget ble støttet av samtlige 24 representanter fra Fremskrittspartiet ved siden av Venstres ene stemme.
Forslag nr 6, fremmet av Trine Skei Grande på vegne av Venstre, gikk ut på fremleggelse av Nasjonal strategi for redusert og riktig bruk av tvang (2012-2015) om å foreta en prinsipiell gjennomgang av psykisk helsevernloven. Forslaget ble støttet av samtlige 25 representanter fra Fremskrittspartiet og samtlige 6 representanter fra Kristelig Folkeparti, ved siden av Venstres ene stemme.
Forslag nr 1, fremmet av Fremskrittspartiet og Kristelig Folkeparti, gikk ut på å endre § 4A-8 første ledd første punktum. Forslaget ble støttet av Fremskrittspartiets 25 representanter, Kristelig Folkepartis 6 representanter og Venstres ene representant.
Komiteens tilrådning fikk 96 mot 1 stemmer. Kun Venstres ene representant (Borghild Tenden, f. 1951 fra Akershus) stemte mot. Det samme gjaldt loven i sin helhet. Lovforslaget fikk 92 stemmer mot Venstres ene representant. Også her stemte representanten Borghild Tenden fra Venstre mot.
Skråplaneffekt av «Lex Breivik»: Utbredelse til resten av psykiatrien
«Lex Breivik» medførte en enhet med særlig høyt sikkerhetsnivå innenfor en regional sikkerhetsavdeling. I neste omgang utbredte dette seg til resten av psykiatrien, og den 9. oktober 2015 ble det avholdt en høring om «kontroll for å hindre innføring av legemiddel, rusmiddel, skadelege stoff, farlege gjenstandar og rømmingshjelpemiddel».
Den 30. mai 2016 ble dette debattert i Stortinget.
Strafferettslige særreaksjoner for plagsomme utilregnelige
Breiviksaken påvirket også psykisk helsevernloven av 1999, straffeloven av 2005 og straffeprosessloven av 1981 i form av strafferettslige særreaksjoner for strafferettslig utilregnelige.
I Innst. 179 L (2015–2016) Innstilling fra justiskomiteen om endringer i straffeloven 2005 mv. (strafferettslige særreaksjoner m.m.) heter det i «2. Helse- og omsorgskomiteens merknader»: ''«Disse medlemmer [Komiteens medlemmer fra Arbeiderpartiet og Senterpartiet ] vil be om at det foretas en helhetlig gjennomgang av tiltakene også for denne gruppen i regjeringens oppfølging av NOU 2014:10, Tilregnelighetsutvalget. .... »''
Lovendringene ble vedtatt av Stortinget (første gangs behandling) 14. mars 2016 og 29. mars 2016. Lovendringene ble sanksjonert 29. april 2016 og trådte i kraft 1. oktober 2016.
VM i svømmesport 2001
VM i svømming 2001 Det niende verdensmesterskapet i svømming ble arrangert i Fukuoka i Japan mellom 16. og 29. juli 2001.