cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
MTV3
MTV3 er Finlands største kommersielle TV-kanal. MTV har fra begynnelsen vært en forkortelse for Mainostelevisio, (norsk: reklamefjernsyn). Kanalen ble startet allerede i 1957 og er dermed en av Europas eldste kommersielle TV-kanaler. Fram til 1986 leide MTV programtid i Yles to kanaler, men dette året startet Finlands tredje bakkesendte TV-kanal, Kolmoskanava, og fra og med 1993 sender MTV bare i den tredje kanalen, som i og med dette byttet navn til MTV3. I Finland har kanalen bare blitt kalt «kanal tre», de to første er Yles hovedkanaler Yle TV1 og Yle TV2. Senere har selskapet etablert en rekke kanaler i det digitale bakkenettet, blant andre MTV3 HD, Sub, AVA, C More Max, C More Sport 1, C More Sport 2, C More Juniori og C More. MTV3 kan sammenlignes med norske TV 2.
Logo
Kanalens symbol har alltid vært en ugle. Den nåværende logoen viser et stilisert ugleøye.
Tmolus
Utseende
Små til middelsstore (vingespenn 25-30 millimeter) stjertvinger med én ganske kort og én litt lengre stjert på bakvingene. Oversiden er mørkt brunlig med varierende innslag av blå eller blågrønne, metalliske skjell, sørlig i den indre delen hos hannene. Undersiden er lyst gråbrun med brune eller rødlige flekker.
Utbredelse
Disse artene lever i Mellom- og Sør-Amerika, fra det sørlige Texas i nord til Paraguay og delstaten Santa Catarina i Brasil i sør. Den vidt utbredte arten Tmolus echion forekommer også på Hawaii, der den ble innført i 1902 i et forsøk på å kontrollere innførte planter i slekten Lantana.
Baskerland rundt 2013
Lag
I tillegg til de 19 WorldTourlagene får 2 UCI ProContinental-lag delta:
Paul Corneliussen Paus
Paul Corneliussen Paus (født 1697, død 1768 i Kviteseid) var en norsk jurist, advokat og dommer i Telemark. Han var en periode konstituert sorenskriver i Øvre Telemarken vestfjelske sorenskriveri rundt 1723. Han var tippoldefar til Henrik Ibsen, og har en rekke andre kjente etterkommere, blant dem Ole Paus.
Robert Ivers
Robert Ivers (født 25. april 1969) er en australsk judoka.
Paul Corneliussen Paus
Biografi
Paul Paus tilhørte slekten Paus og var sønn av sorenskriver i Øvre Telemarken vestfjelske Cornelius Povelsson Paus (1662–1723) og Valborg Rafn; moren var datter av farens forgjenger i embedet Jørgen Hansen Rafn (1640–1696) og Margrethe Fredriksdatter Blom. Han ble gift i 1724 med Martha Blom (1699–1755), datter av skogeier og lensmann i Lårdal Christopher Blom (1651–1735) og Johanne Margrethe Ørn (1671–1745). Ektefellen var morens (vesentlig yngre) kusine, og Andreas Blom oppgir at de måtte få kongelig bevilling til å gifte seg. Jon Nygaard har imidlertid ikke funnet noen dokumentasjon på at de fikk en slik bevilling.
Robert Ivers
Han representerte Australia under Sommer-OL 2000 i Sydney, der han ble utslått i omspillet.
Paul Corneliussen Paus
Biografi
Han var edsvoren fullmektig hos faren og ble konstituert i embedet som sorenskriver på slutten av farens embedstid. Da faren døde i 1723 overtok han gården Håtveit, som hadde vært sorenskrivergård i farens og morfarens tid, og han ble kort etter beskikket som prokurator (advokat). Hans fetter Peder Hansson Paus hadde allerede i 1717 fått suksesjonsbevilling på embedet som sorenskriver og tiltrådte dette i 1723, riktignok i første omgang uten å ha fått noen formell utnevnelse av kongen i København. Paul Corneliussen Paus synes forøvrig å ha vært mest opptatt med sitt store gårdsbruk og var ved siden av dette og virksomheten som prokurator også skogbestyrer og tømmerfogd for Løvenskiold, Kierulf og dennes enke. Amtmann Henrik Essemann og dennes etterfølger Johan Frederik von Løvenhielm har blitt beskrevet som hans velyndere. Det ble ført et stort hus på Håtveit og familien hadde «præceptor» (huslærer) for de ni barna. I 1733 kjøpte Paul Paus Lårdal kirke og Høydalsmo kirke av oberst Christian von Koss for 520 riksdaler; von Koss hadde kjøpt disse kirkene sammen med Eidsborg stavkirke noen år tidligere etter at kongen hadde solgt dem til private. I 1750 solgte Paus Høydalsmo kirke til menigheten, mens Lårdal kirke ble værende i privat eie og knyttet til gården Håtveit til 1860-årene.
Palaeophileurus
Palaeophileurus er en slekt av biller som hører til gruppen hornbiller i familien skarabider (Scarabaeidae).
Mouvement républicain et citoyen
Mouvement républicain et citoyen, forkortet til MRC., (på norsk Den republikanske og borgerlige bevegelsen) er et venstrepopulistisk politisk parti i Frankrike. Partiet erstattet i 2003 Mouvement des citoyens, MC (Borgerbevegelsen), som igjen var en videreføring av Centre d'études, de recherches et d'éducation socialiste, CERES (Senter for sosialistiske studier, undersøkelse og undervisning) dannet i 1971. CERES forlot Parti socialiste i 1991 etter Gulfkrigen og før folkeavstemninga over Maastricht-traktaten for å starte det nye partiet, MC. Partiet er euroskeptisk og var en del av den organisasjonen Pôle Républicain (Den republikanske pol) så lenge den eksisterte.
Palaeophileurus
Utseende
Middelsstore, avlange, svarte hornbiller. Hodet er uten horn. Pronotum er svært grovt punktert, men uten midtfure eller knøler. Dekkvingene er matt svarte. Artene i denne slekten er svært like og kan bare skilles med sikkerhet på hannenes kjønnsorganer, hunnene er neppe mulig å bestemme sikkert til art utfra utseendet.
Utbredelse
Gruppen er utbredt i det nordlige Sør-Amerika.
Paul Corneliussen Paus
Biografi
Av Paul Paus' og Martha Bloms ni barn var det bare tre som vokste opp: Johanne Paus (1723–1807), gift med prost i Raabyggelaget Johan Christopher von Koss (1725–1778), skoginspektør i Øvre Telemark Cornelius Paus (1726–1799) og Cathrine (Medea Maj) Paus (1741–1776), gift med justisråd Anthon Jacob de Coucheron (1732–1802). Sønnen Cornelius Paus startet karrieren som assistent for amtmann Løvenhielm og ble rundt 1760 en av de rundt 30 skoginspektørene som ble utnevnt i Norge. Cornelius Paus var far til Martha Paus gift Blom, skipsfører og proprietær Ole Paus og Hedevig Paus gift Altenburg, som var Henrik Ibsens mormor. Paul Corneliussen Paus var dermed Henrik Ibsens tippoldefar.
ACP
African, Caribbean and Pacific Group of States (ACP) er en internasjonal organisasjon med 79 medlemsland, som ligger i Afrika, Karibia og stillehavsområdet, og som alle har signert Cotonou-avtalen sammen med EU.
Tsjegem
Tsjegem (russisk: Чеге́м) er en by i republikken Kabardino-Balkaria i Russland. Den ligger rundt 10 km nord for Naltsjik. Innbyggertall: 17 893 (folketelling 2002).
Paul Deman
Paul Deman (født 25. april 1889 i Menen i Belgia, død 31. juli 1961 i Outrijve i Belgia) var en belgisk syklist, som blant annet ble den første vinneren av Flandern rundt i 1913.
Sozomenos
Hermias Salamanes Sozomenos (født ca. 400 nær Gaza, død ca. 450 i Palestina) var en palestinsk, kristen kirkehistoriker.
Sozomenos er kjent gjennom sitt greskspråklige verk Historia Ecclesiastica i ni bøker, som fra 324 til 439 fortsetter Eusebios av Caesareas kirkehistorie og fortsatt, skjønt i noe avkortet form, fremdeles finnes i behold. Hans arbeide er hovedsakelig en utvidet utgave av den samtidige forfatteren Sokrates Scholastikos’ kirkehistorie. Ved sin strengt ortodokse oppfatning og sin sterke forkjærlighet til munkevesenet adskiller han seg imidlertid fra sitt forbilde. Den siste delen er utarbeidet dels etter Olympiodoros, dels etter muntlig tradisjon.
Hans Sivert Jacobsen
Han var gift med Hanna Tomine Nielsen (født 1846 i Langesund, død 1927).
Institute for Food and Development policy
Institute for Food and Development policy (også kjent under navnet Food First) er en ideell organisasjon som har hovedkvarter i Oakland, California, USA. Den ble grunnlagt i 1975 av Frances Moore Lappe og Joseph Collins.
Food First har som hovedoppgave å løse verdens hungersnød og fattigdomsproblemer. Organisasjonen hevder at hvert enkelt land har evne til å brødfø sin egen befolkning dersom de fokuserer på landbruk i stedet for å eksportere mye av maten de produserer ut av landet.
Food Først motsetter seg sterkt verdensomspennende og enorme institusjoner som f. eks. Verdens handelsorganisasjon, Verdensbanken og Det internasjonale pengefondet. I 2004 er Food First blant annet aktiv i kampanjen mot den foreslåtte Free Trade Area of the Americas.
Carlos Santiago
Carlos Santiago (født 9. desember 1977) er en puertoricansk judoka.
Han representerte Puerto Rico under Sommer-OL 2000 i Sydney, der han ble utslått i omspillet.
1. divisjon fotball for menn 1948–49
Kilder
rsssf.no
Cryphalus
Cryphalus er en slekt av biller som tilhører gruppen barkbiller (Scolytinae) i den artsrike familien snutebiller (Curculionidae).
Utseende
Ganske små, sylindriske, fint hårete barkbiller.
Utbredelse
Gruppen er utbredt i alle verdensdeler.
Systematisk inndeling
Etter en ny klassifikasjon omfatter denne gruppen bare slekten Cryphalus.
Atyrau (oblast)
Atyrau  (kasakhisk Атырау облысы) er en oblast i Kasakhstan. Det ligger vest i landet rundt nordøstkysten av Kaspihavet. Hovedstaden er Atyrau, som har 163 200 innbyggere, og selve oblasten har om lag 480 000 innbyggere. Med et areal på 118 600 km² er det en av de minste oblastene i landet. Det grenser til Russland i vest i tillegg til de kasakhstanske oblastene Aktobe oblast, Mangystau oblast og Vest-Kasakhstan oblast. En stor del av provinsen ligger i den oljerike kaspiske senkning og på grunn av dette er det boret mange oljebrønner i Tengizfeltet. Oljerørledninger går fra byen Atyrau til Groznyj i Russland og videre til Europa.
Elven Ural, som deler oblasten i en europeisk og en asiatisk del, krysser området.
Goethe Link Observatory
Goethe Link Observatory er et astronomisk observatorium i nærheten av Brooklyn, Indiana i USA. Observatoriet eies av Indiana University og drives av Indiana Astronomical Society. Det er oppkalt etter Dr. Goethe Link, en kirurg fra Indianapolis som bygde det av egne midler. Konstruksjonen av observatoriet startet i 1937 og det ble tatt i bruk i 1939. Link donerte observatoriet til Indiana University i 1948.
Signe Bakke
Signe Bakke (født 7. oktober 1958) er en norsk pianist og førsteamanuensis ved Griegakademiet, Universitetet i Bergen, hvor hun har vært ansatt siden 1992.
Biografi
Signe Bakke har studert ved Bergen Musikkonservatorium og ved Norges musikkhøgskole. Hun debuterte i Universitetets Aula i Oslo i 1981 med støtte fra Rikskonsertene og tok diplomeksamen i 1986.
Signe Bakke er en aktiv pianist som har vært solist med flere norske orkestre. Hun har deltatt ved Festspillene i Bergen, Olavsfestdagene, Ultimafestivalen og Autunnale. Hun har også turnert for Rikskonsertene. Hun er også aktiv som kammermusiker og som akkompagnatør med spesialisering innen liedrepertoaret. Hvert år gir hun en rekke konserter på Troldhaugen. I regi av Edvard Grieg Museum Troldhaugen har hun gitt ut to album med klavermusikk av Edvard Grieg. Sammen med James Clapperton, Kjetil Møster, BIT20 Ensemble, René Wiik og Craig Farr vant hun Spellemannprisen 2021 i klassen samtid for Soccorsi: Works by Morten Eide Pedersen.
Viken i Viksdalen
Viken eller Vikja er navnet på gårdsnummer 43 i Gaular kommune, Sogn og Fjordane. Gården ligger sentralt til i Viksdalen, på nordsiden av elven Gaula og Viksdalsvatnet.
Bruksinndelingen på gården er: Det finnes en rekke flere bruk tilknyttet gården, benyttet til boligformål.
Historisk
Arkeologer regner med at det finnes to primærområder i Viksdalen, dette er stedene der det sannsynlig var første bosetning i dalen. Viken (Vik) er det ene området, det andre er Nes, disse gårdene var da bosatt så tidlig som i eldre jernalder. Naturnavnene Vik og Nes tyder også på tidlig bosetning.
Viken regnes å ha hatt en sentral posisjon i vikingtiden, dette på bakgrunn av at kirken ble plassert her i mellomalderen. Det er gjort funn av flere mannsgraver med våpen og annet gods, ingen av gravene er synlige idag.
Deler av gården lå under den lokale kirken og finnes av dette nevnt i Bergens Kalvskinn, presten i Viksdalen eide et halvt månedsmatbol i gården. I 1349 gav eieren av gården 20 månedsmatbol til Munkeliv kloster.
Gården er i 1520 ikke med i skattemanntall, det regnes da med at gården har vært øde etter svartedauden.
Majskij
Majskij (russisk: Ма́йский) er en by i republikken Kabardino-Balkaria i Russland. Den ligger rundt 40 km nordøst for Naltsjik. Innbyggertall: 27 037 (folketelling 2002).
Tredje venstre (bok)
Tredje venstre – For en radikal individualisme er en bok som ble skrevet av Bendik Wold og Magnus Marsdal i 2004. Boken er et initiativ for å vri venstresiden i individualistisk retning, samtidig som den tar avstand fra høyresidens markedsindividualisme. Boken begynner med en kort samtale mellom Marsdal og Wold, hvor de to snakker om motstand mot nyliberalisme og økonomisk globalisering hos folk flest. De diskuterer også opprøret i Seattle i 1999 og zapatistene i Mexico som erklærte krig mot nyliberalismen. I det første kapittelet blir det kort fortalt om «Treenigheten», som består av:
Det blir i boken lagt ved ti bud for hvordan den nye venstresiden bør se ut:
Chess Attack
Chess Attack er et brettspill for to spillere. Chess Attack hører til gruppen spill med fullstendig informasjon, hvilket innebærer
Dom Joaquim
Dom Joaquim er en kommune i delstaten Minas Gerais i sørøstregionen av Brasil.
Chess Attack
Chess Attack er en ny og raskere variant av vanlig sjakk. Spillet egner seg meget godt for barn som ønsker å lære seg sjakk på en rask og enkel måte. Selv om barn lærer seg spillet raskt, er dette like aktuelt for voksne som behersker sjakk og spiller regelmessig. I motsetning til vanlig sjakk, er Chess Attack umiddelbart i sluttspillet når første brikke er flyttet. Spillet ble laget i 2008 av Werner Kling, en norsk spillutvikler.
Erling Seeberg (friidrett)
Han vant 3 NM-gull og 11 NM-medaljer på 110 meter hekk, høyde uten tilløp og lengde i perioden 1931–1935.
Chess Attack
Åpningsstilling i Chess Attack, for hvit, nederst fra venstre: tårn, springer, løper, dronning og konge. Foran disse står fem bønder.
Regler
Chess Attack spilles på et rektangulært brett med 5x6 ruter som oftest er farget vekselvis hvite og svarte. Den ene spilleren kalles hvit og starter med en oppstilling av hvite sjakkbrikker. Den andre spilleren, svart, starter med tilsvarende svarte brikker. Brikkene er av seks slag (bønder, tårn, springere eller hester, løpere, konge og dronning), alle med sine egne forflytningsregler. Alle brikkene, bortsett fra bøndene, kalles offiserer.
Hvit gjør det første trekket, deretter skjer trekkene vekselvis og med tvang (man kan ikke stå over sitt trekk) helt til en av de følgende situasjonene inntreffer:
En type stilling, sjakk, i et sjakkparti innebærer at den ene spilleren gjør et trekk som truer (angriper) den andres konge. Da må spilleren som står i sjakk, unnvike trusselen i sitt neste trekk. Hvis det ikke er noen lovlig måte å gjøre det på, er partiet tapt, noe som kalles sjakkmatt. Det er aldri lov å gjøre et trekk som tillater motstanderen å slå kongen. I praksis pleier den tapende spilleren å innse at løpet er kjørt før sjakkmatten inntreffer, og gir opp partiet.
I partier med tidsbegrensning brukes et sjakkur. Man taper hvis man overskrider betenkningstiden. (Det er ett unntak - hvis man overskrider tidsbegrensningen i en stilling som ikke kan tapes på noen lovlig måte, er partiet remis.)
Remis kan oppstå på følgende måter:
Norske Chess Attack spillere
Norge har per juni 2010 følgende kjente personer som spiller Chess Attack:
Utenlandske Chess Attack spillere
Den mest kjente utenlandske Chess Attack spilleren er:
Sjakkhistorie
Spillet sjakk, slik en kjenner det i dag, oppstod i Sør-Europa på slutten av 1400-tallet. Spillets opprinnelse er meget eldre og stammer fra India og Persia. Vikingene hadde også et brettspill som minnet om sjakk.
I dag spilles vanlig sjakk av cirka 1 milliard mennesker ifølge tall presentert under sjakk-OL i Dresden 2008.
Vi er på vei, vi kanke snu
Vi er på vei, vi kanke snu er et musikkalbum med deLillos som ble gitt ut i 2012.
Dom Silvério
Dom Silvério er en kommune i delstaten Minas Gerais i sørøstregionen av Brasil.
Fylkesvei 285
Fylkesvei 285 (Fv285) går mellom Homledal i Hole og Kjellstad i Lier. Traséen mellom Homledal og Skaret har også funksjon som omkjøring av Skarettunnelen. Fra Lier bru til Heggtoppen rundkjøring følger veien gamle Drammenbanens trasé.
Før 1. januar 2010 var veien riksvei, etter at regionsreformen trådte i kraft har den status som fylkesvei.
Adrian Croitoru
Adrian Croitoru (født 24. februar 1971) er en rumensk judoka.
Han representerte Romania under Sommer-OL 2000 i Sydney, der han ble utslått i omspillet.
Akvanaut
En akvanaut er en person som arbeider er under vann. Akvanaut stammer fra det latinske ordet aqua (vann) og den greske nautes ("sjømann"), tilsvarende «astronaut».
Kjente akvanauter
Den første menneskelige akvanaut var Robert Sténuit, som oppholdt seg i en liten en-manns-sylinder på 200 fot (61 meter) i 24 timer i september 1962 utenfor Villefranche-sur-Mer på den Den franske Riviera. Militære akvanauter omfatter Robert Sheats, forfatteren Robin Cook, og astronautene Scott Carpenter og Alan Shepard. Den sivile akvanauten Berry L. Cannon døde av karbondioksidforgiftning i US Navys SEALAB III-prosjekt.
Jacques-Yves Cousteaus film Le Monde sans soleil (1964) skildrer et mannskap av akvanauter på Continental Shelf Station Two.
Agallissus melaniodes
Agallissus melaniodes er en art av biller av slekten Agallissus som igjen tilhører den artsrike underfamilien Cerambycinae i familien trebukker (Cerambycidae).
Utbredelse
Arten er utbredt i fra Mexico i nord til Costa Rica i sør.
Månedsmatbol
Månedsmatbol er en måleenhet som stammer tilbake til middelalderen. Et månedsmatbol var betegnelse for en jordpart som gav mat for en mann i en måned og ble brukt i sammenheng med landskyld.
Aurel Covaci
Aurel Covaci (født 13. februar 1932 i Oradea, død 18. mai 1993 i București) var en rumensk oversetter.
Han oversatte fra engelsk, fransk, italiensk, spansk, portugisisk og russisk til rumensk. Han samarbeidet for noen av oversettelsene med sin bror, Ion Covaci.
Han gikk på gymnas i Beiuș og Oradea, og deretter på litteraturskolen «Mihai Eminescu» (1950-1952; 1954-1958). Mellom 1951 og 1954 var han også redaktør i tidsskriftene Contemporanul og Flacăra. Da litteraturskolen ble sammenslått med Universitetet, fortsatte han der til han ble arrestert i 1958 sammen med noen andre studenter etter å ha blitt anklaget for å ha «motarbeidet samfunnsordenen» (de hadde «agitert» for at Bessarabia skulle tilfalle igjen Romania). Blant de arresterte var Stela (født Pogorilovschi), som han giftet seg med i 1961, og som også var oversetter. De ble alle dømt til tre års fengsel og fem års tap av borgerrettighetene. De ble benådet etter to år og løslatt, men han fikk ikke lov å fortsette studiene.
Blant forfatterne som han oversatte er Aleksandr Tvardovskij, Konstantin Simonov, Luís de Camões, W. B. Yeats, Giambattista Basile, Torquato Tasso, John Keats, Francisco de Quevedo, Marina Tsvetajeva, W. C. Wiliams,  Corrado Alvaro,  Guillermo Díaz-Plaja, Federico Garcia Lorca, José Hernández, John Milton, Carl Sandburg, Byron.
Mellom 1978 og 1993 var han leder for Forfatterforeningens avdeling for oversatt litteratur.
Han hadde to barn, en datter, Laura, og en sønn, Andrei.
Litteratur
Aurel Sasu, Dicționar biografic al literaturii române (A-L), Ed. Paralela 45, Pitești, 2006, s. 406-407
Sverige og NATO
Sverige og NATO omhandler det bilaterale forholdet mellom Sverige og Den nordatlantiske traktats organisasjon (NATO).
Sverige har holdt fast ved sin nøytralitet i utenrikspolitikken siden 1812. Landet holdt seg nøytralt både under første og andre verdenskrig, og holdt seg utenfor NATO, da denne organisasjonen ble grunnlagt den 4. april 1949. Likevel samarbeidet landet med NATO på en rekke områder under den kalde krigen, og dette samarbeidet ble formalisert den 9. mai 1994, da Sverige ble medlem av NATO-prosjektet Partnerskap for fred. Sverige har også deltatt i NATO-oppdrag i Bosnia-Herzegovina, Kosovo, Afghanistan, Libya og Irak.
I 2014 signerte landet en avtale som tillater NATO-styrker å oppholde seg på svensk jord som respons på trusler mot svensk sikkerhet. Avtalen ble ratifisert den 25. mai 2016.
Russlands invasjon av Ukraina den 24. februar 2022 utløste en ny debatt om NATO-medlemskap både i Sverige og Finland.
Den 18. mai 2022 leverte Sverige og Finland sine NATO-søknader samtidig. Dette skulle vise at de to landene deler en felles historie, tradisjon og kultur. Tiltredelsesprotokollen ble formelt signert den 5. juli 2022. Den 4. april 2023 ble Finland det 31. medlemmet av NATO. Samme dag deponerte Finland som det 29. NATO-land sin godkjennelse av Sveriges tiltredelsesprotokoll. Den 4. april 2023 hadde 29 land ratifisert protokollen, mens 29 av 31 NATO-land hadde deponert sin godkjennelse av den.
Svensk nøytralitet
Et resultat av at Sverige involverte seg i Napoleonskrigene (1803–1815) og Finskekrigen (1808–1809), var at landet mistet Finland til Tsar-Russland og Storfyrstedømmet Finland ble opprettet. I 1812 la derfor den svensk-norske kongen Karl XIV Johan (1818–1844) grunnlaget for det som senere ble kjent som den svenske nøytralitetspolitikken. Mottoet var «alliansefrihet i fred, nøytralitet i krig». I 1907 ble nøytralitetsretten en del av folkeretten gjennom Haagkonvensjonene. Av disse konvensjonene fremgår det at:
Fra 1950-årene frem til 1990-årene ble begrepet «nøytralitetspolitikk» anvendt i Sverige, for å beskrive målsetningen om å stå utenfor en europeisk konflikt mellom NATO og Warszawapakten. Dette innebar å stå utenfor allianser, men samtidig opprettholde et grunnleggende forsvar.
Da andre verdenskrig gikk mot slutten, stod det klart at de stridende parter ville splittes i vestblokken og østblokken. Sveriges utenriksminister i årene 1935–1945, Christian Günther, sa i denne forbindelse:
Utad støtter svenske politikere og millitære vestblokken. Fra 11. oktober 1946 til 14. oktober 1969 var Tage Erlander (1901–1985) Sveriges statsminister. Han var USA-orientert og en sterk motstander av kommunismen.
Etter andre verdenskrig ville den svenske regjeringen begynne nedmonteringen av det svenske forsvaret. Kuppet mot Alexander Dubček den 21. august 1948, som kom i kjølvannet av Prahavåren, og Koreakrigen (1950–1953) gjorde at nedmonteringen uteble.
Samarbeid med NATO under den kalde krigen
Sverige holdt seg utenfor NATO, da denne organisasjonen ble grunnlagt den 4. april 1949. Etter at forhandlinger om en mulig nordisk forsvarsallianse med Danmark og Norge var avsluttet, og begge landene hadde blitt NATO-medlemmer, valgte Sverige å holde fast ved nøytralitetsprinsippet.
Svenske diplomater hadde frem til begynnelsen av 1990-årene forbud mot å besøke NATOs hovedkvarter SHAPE i Mons i Belgia, og mot å delta i alliansens pressekonferanser. For å få kjennskap til NATOs pressemeddelelser, ble disse formidlet gjennom svenske journalister som var på plass i Brüssel. I og med at Sverige ikke hadde direkte kontakt med hovedkvarteret, kunne landet også hevde at man ikke hadde noen formelle bånd med NATO.
Samtidig hadde Sverige et omfattende samarbeide med USA innenfor millitærteknikk og etterretningsvirksomhet. Sverige ble også nøkkelen til den militære etterretningen mot Sovjetunionen, noe som ble konstatert av USAs nasjonale sikkerhetsråd i 1948, og fra den kalde krigens begynnelse hadde Sverige hemmelige avtaler med Danmark og Norge, som begge var medlemmer av NATO.
Samarbeidet omfattet også Storbritannia, deriblant under Catalinaaffæren den 13. juni 1952, da et svensk militærfly forsvant sporløst under et hemmelig signaletterretningsoppdrag over Østersjøen. Et svensk letefly (Catalina sjøfly) ble tre dager senere skutt ned av et sovjetrussisk fly. Samme år besluttet NATO at alliansens kontakter med Sverige skulle skje gjennom Norge og det nordiske militære samarbeidet.
Sverige ble fra 1950-årene en del av NATOs etterretningssystem, og hver dag fikk Sveriges forsvar informasjon fra NATO om blant annet militære forflytninger innenfor Warszawapakten (order of battle).
Den 1. juli 1952 ble det undertegnet en avtale med USA i henhold til Mutual Defense Assistance Act. Sverige ble derigjennom sidestilt med NATO-land i visse spørsmål, og fikk kjøpe forsvarsmateriell og råmaterialer fra USA. I mai 1957 ble det fastslått at Sverige skulle inkluderes i NATOs forsvar, da medlemslandenes forsvarsministre erklærte at «Skandinavia bør forsvares som helhet så snart som mulig». I 1958 ble Sverige inkludert som «medkrigførende» i NATOs strategier for å håndtere et angrep fra Sovjetunionen. Likevel fortsatte Östen Undén (1886–1974), Sveriges utenriksminister fra 1946 til 1962, med å presisere Sveriges nøytralitet. I motsetning til Erlander, hadde han en negativ innstilling overfor USA, og hadde gode relasjoner med Sveriges ambassadør i Moskva, Rolf R:son Sohlman (1900–1967).
I 1962, knapt et år etter at Berlinmuren ble bygd, utformet president John F. Kennedy en sikkerhetsgaranti for Sverige. Men i 1963 utløse Wennerströmsaken en diplomatisk krise med USA. Krisen ble senere løst av statsminister Olof Palme.
I 1969 dannet de norske, danske, svenske og finske sosialdemokratiske partiene en sikkerhetspolitisk kontaktkomité. Samtidig bedrev Sverige en politikk som gjorde landet stadig mer avskjermet fra vestblokken. Vietnamkrigen (1955–1975) gjorde relasjonene med USA spente, Sverige sa nei til medlemskap i det europeiske økonomiske fellesskap (EF) og politikken inkluderte forslag om nedrustning. Men samtidig som Sverige kritiserte Vietnamkrigen, ble det hemmelige samarbeidet med USA forsterket.
I 1973 og 1974 prøvde Olof Palme å påvirke Island til å beholde USAs millitærbase i landet. Deretter ble det en tradisjon å utdanne dyktige svenske offiserer i USA.
Fra 1977 deltok överbefälhavaren Stig Synnergren (1915–2004) og utrikesdepartementets kabinettsekretær Leif Leifland (1925–2015) i de uoffisielle sikkerhetssamtalene med Norge, Danmark og Finland. Disse møtene ble avholdt to ganger årlig med hvert land og vekselvis i hverandres hovedsteder. Samtalene skjedde med stor diskresjon, ettersom det ble ansett som ytterst følsomt at det nøytrale Sverige diskuterte en felles strategi med NATO-land. Dette var årsaken til at svenske ministre aldri deltok i disse samtalene.
Jean-Claude Raphael
Jean-Claude Raphael (født 5. mars 1973) er en mauritisk judoka.
Sverige og NATO
Samarbeid med NATO under den kalde krigen
I 1980-årene ble Flygenhet 66 oppbygd. I samarbeid med Danmark og Norge gjennomførte den øvelser med skjulte forflytninger, og infiltrerte finske områder i nærheten av grensen mot Sovjetunionen.
Offisielt samarbeid
Den 9. mai 1994 ble Sverige medlem av NATO-organisasjonen Partnerskap for fred (PFF). I 1997 ble Sverige tilsluttet det euro-atlantiske partnerskap, og den 1. januar 1995 ble Sverige medlem av den europeiske union.
I 1995 ble Sverige for første gangen delaktig i en av NATOs internasjonale innsatser. Landet deltok i den militære brigaden IFOR, og senere SFOR, i Bosnia-Herzegovina.
I juli 1997 var statsminister Göran Persson (S) den første svenske regjeringssjef som deltok på et NATO-toppmøte, og i 1998 ble den første svenske NATO-ambassadøren utnevnt. Det stadig mer utviklede samarbeidet med NATO og EU gjorde at det ble stilt spørsmål ved nøytralitetspolitikken.
I 1999 inngikk Sverige i den FN-sanksjonerte NATO-styrken KFOR i Kosovo. Samme år endret Liberalerna (tidligere Folkpartiet), som det første politiske partiet i Sveriges Riksdag, sin mening om NATO-spørsmålet og ble tilhenger av svensk medlemskap. Noen år senere, på begynnelsen av 2000-årene, gjorde Moderaterna det samme, og begynte å forsvare et svensk NATO-medlemskap. Den 18. juni 2008 ble FRA-loven vedtatt, med virkning fra 1. januar 2009. Denne loven forsterket etterretningssamarbeidet med NATO. Opp i mot 80 % av Russlands kontakter passerte gjennom svenske kabler, og dette var den største årsaken til den nye loven. Men dette ble aldri sagt offisielt. Under store deler av den kalde krigen, og endog etterpå, har signalspaningen gjennom Försvarets radioanstalt (FRA) blitt brukt for å bytte etterretningsinformasjon med andre land.
Under Fredrik Reinfeldts regjering undertegnet Sverige den såkalte vertlandsavtalen med NATO den 24. september 2014. Avtalen ble ratifisert av Sveriges Riksdag den 25. mai 2016. Avtalen tillater NATO-styrker å oppholde seg på svensk jord som respons på trusler mot svensk sikkerhet.
Dette skjedde noenlunde parallelt med en finsk avtale. Da Carl Haglund var forsvarsminister, kunngjorde regjeringen i april 2014 at den forhandlet om et memorandum for forståelse med NATO slik at Finland kunne motta militær hjelp fra NATO. Avtalen ble signert i september 2014. Den tillater NATO-øvelser på finsk jord og hjelp fra NATO-land i situasjoner med «katastrofer, forstyrrelser og trusler mot sikkerheten».
I 2014 ble Sverige tildelt et «gullkort» og opphøyd til Enhanced Opportunity Partner i NATO. Sverige og Finland anvendte sitt nye parterskap til å få økt innflytelse i NATO, og «28+2 samarbeidet» ble innledet. Gjennom dette samarbeidet fikk Sverige en eksklusiv mulighet til å forme utviklingen i Østersjøregionen.
Like etterpå besluttet Centerpartiet at de var tilhengere av et NATO-medlemskap. Også Kristdemokraterna valgte i 2015 å arbeide for et svensk medlemskap.
Fra 2017 til 2021 økte forsvarets andel av BNP fra 1 % til 1,7 %.
Den 10. mars 2022 sa statsminister Magdalena Andersson (S) at målet var å nå 2.0 % av BNP «så fort det er praktisk mulig. Det vil si når det er mulig å på en effektiv måte omsette økningene i styrket forsvarsevne». Sveriges forsvarsbudsjett vil dermed harmonere med målsetningen til NATO om at samtlige medlemmer skal avsette 2 % av BNP til landets eget forsvar.
Sverige har også et Individual Partnership Cooperation Programme med NATO som fornyes annethvert år. Dessuten deltar flere svenske myndigheter i NATOs sivile komitéstruktur:
Kosovo
Den FN-sanksjonerte NATO-styrken KFOR påbegynte sitt oppdrag i 1999; av de 50,000 personer som innledningsvis inngikk i styrken, bidro Sverige med 850 personer. Oppdraget pågår fortsatt (pr 2022), men både den internasjonale styrken og Sveriges bidrag til den har minsket kraftig. Den omfatter i dag ca 3 500 personer; Sverige bidrar med stabs-, rådgiver- og flyplassadministratoroppgaver.
Afghanistan
I Afghanistan bidro Sverige til NATO-oppdraget Resolute Support Mission (RSM) fra 2014 til 15. mai 2021.
Didier Flament
Didier Flament (født 4. januar 1951), fransk fekter som deltok i de olympiske leker 1976 i Montréal og 1980 i Moskva.
Flament ble olympisk mester i fekting i Sommer-OL 1980 i Moskva. Han var med på det franske laget som vant lagkonkurransen i florett foran Sovjetunionen og Polen. De andre på laget var Philippe Bonin, Bruno Boscherie, Frédéric Pietruszka og Pascal Jolyot.
Sverige og NATO
Afghanistan
Forut for dette deltok Sverige i International Security Assistance Force (ISAF); da inngikk det 1,000 svenske soldater på det meste.
Didier Flament
Fire år tidligere, i Sommer-OL 1976 i Montréal, vant han en bronsemedalje i lagkonkurransen i florett med det franske laget som kom på tredjeplass bak Vest-Tyskland og Italia.
Jean-Claude Raphael
Han representerte Mauritius under Sommer-OL 2000 i Sydney, der han ble utslått i omspillet.
Sverige og NATO
Militære øvelser
Gjennom PFF har Sverige deltatt i hundrevis av øvelser frem til år 2022.
Et eksempel var NATO-øvelsen Arctic Challenge Exercise fra 25. mai til 4. juni 2015. Et annet eksempel er øvelsen Baltops ( Balt ic Op eration s ), en øvelse i og omkring Østersjøen som har pågått siden 1971. Sverige har deltatt siden 1993.
I det marine samarbeidet inngår også orlogsbesøk, for at besetningen skal kunne hvile og for at fartøyene skal kunne bunkre mat og andre fornødenheter eller utføre løpende arbeid av ulike slag.
Fra 29. april til 2. mai 2022, ble Frihavnen i Stockholm besøkt av fire orlogsfartøy som inngår i NATOs stående flåtestyrke Standing Nato Maritime Group 1 (SNMG 1):
En ny sikkerhetspolitisk situasjon
Sverige og Finland ble medlemmer av EU den 1. januar 1995. I 2022 var de to av seks EU-land som ikke også var NATO-land (de fire øvrige er Irland, Østerrike, Malta og Kypros).
Russlands invasjon av Ukraina den 24. februar 2022 utløste en ny debatt om NATO-medlemskap både i Sverige og Finland.
Finlands president Sauli Niinistö (f. 1948) og statsminister Sanna Marin (f. 1985), gikk i en felles uttalelse 12. mai 2022 inn for å melde landet inn i NATO.
Under en pressekonferanse i Helsinki den 15. mai 2022, med over 90 journalister tilstede, meddelte statsminister Marin at presidenten og den finske regjeringen hadde fattet en formell beslutning om å søke om medlemskap.
Den 16. mai 2022 diskuterte Finlands riksdag spørsmålet i en 16 timer lang debatt; den 17. mai ble NATO-søknaden godkjent av 188 representanter. 8 representanter stemte mot, mens 3 stemte blank.
Like etter kl 18 den 17. mai 2022 ble den finske NATO-søknaden undertegnet av utenriksminister Pekka Haavisto (f. 1958).
Den svenske regjeringen nedsatte den 16. mars en parlamentarisk arbeidsgruppe, for vurdere den endrede sikkerhetspolitiske situasjonen. Arbeidsgruppen ble ledet av utenriksminister Ann Linde (f. 1961); på møtene deltok forsvarsminister Peter Hultqvist (f. 1958) og en representant fra hver av de åtte Riksdagspartiene.
Den 12. mai avholdt arbeidsgruppen en pressekonferanse, og den 13. mai 2022 presenterte den rapporten Ett försämrat säkerhetspolitiskt läge – konsekvenser för Sverige (Ds 2022:7). Rapporten fastslår at Russlands invasjon innebærer «en strukturelt og langsiktig kraftig svekket sikkerhetspolitisk situasjon i Europa», og konstaterte at «et svensk Natomedlemskap vil heve terskelen for militære konflikter, og dermed gi en konfliktdempende effekt på det nordlige Europa. Hvis både Sverige og Finland var medlemmer av Nato, ville alle nordiske og baltiske land omfattes av kollektive forsvarsforpliktelser. Den usikkerhet som nå råder ... skulle minske».
Høynet beredskap omkring olje, gass, strøm og annen infrastruktur
Den 26. september 2022 ble to gassrørledninger for naturgass (Nord Stream 1 og 2) mellom Russland og Tyskland utsatt for sabotasje. Seismografer på Bornholm registrerte to kraftige eksplosjoner med en seismisk styrke på 2.3 og 2.1. Lignende observasjoner ble gjort av seismografen på Stevns og av flere seismografer i Sverige (deriblant så lang unna som Kalix), Tyskland, Finland og Norge. Danmarks forsvar offentliggjorde en video den 27. september som viste to gasslekkasjer på henholdsvis 1 km og 200 meter i diameter. Kustbevakningen rapporterte først om tre lekkasjer, hvorav to var 6 km fra hverandre; neste dag (28. september) ble meldingen endret til å gjelde to lekkasjer i svensk økonomisk sone (langs Nord Stream 1 og 2) og to i dansk økonomisk sone (langs Nord Stream 1 og 2).
Eksplosjonene førte til at 40 000 tonn av den kraftige klimagassen metan blåste nordvestover gjennom Sverige og Norge.
Den finske statsministeren Sanna Marin uttalte på en pressekonferanse den 29. september 2022 at hun tror en stat står bak sprengningen. Mange stilte Russland og Kreml ansvarlige for sabotasjen; den polske statsministeren Mateusz Morawiecki (f. 1968) trodde hensikten var å ytterligere destabilisere energimarkedet i Europa. Den ukrainske regjeringen hevdet at dette var en terrorhandling som skulle skremme befolkningen i Europa.
Riksdagsbehandling og regjeringens beslutning om NATO-medlemskap
Den 16. mai 2022 kl 10:30 begynte en debatt i den svenske Riksdagen om svensk NATO-medlemskap. Bare Miljöpartiet de gröna og Vänsterpartiet var motstandere av medlemskapet. Sverigedemokraterna støttet et medlemskap, dersom også Finland ble NATO-medlem. Ellers støttet alle Riksdagspartiene et svensk NATO-medlemskap: Socialdemokraterna, Moderaterna, Centerpartiet, Kristdemokraterna og Liberalerna.
Senere på dagen den 16. mai stemte Sveriges Riksdag for å sende en NATO-søknad, med 305 mot 44 stemmer. Senere på dagen den 16. mai vedtok regjeringen Andersson under et ekstraordinært møte å sende NATO-søknaden. Regjeringen besluttet også å lage en proposisjon som muliggjør at Sverige tar i mot militær støtte fra samtlige EU-land og samtlige NATO-land. Proposisjonen skal behandles av Riksdagen. Under en felles pressekonferanse fortalte statsminister Magdalena Andersson (f. 1967) og Moderaternas partileder Ulf Kristersson (f. 1963) at beslutningen om et samkjørt finsk-svensk NATO-medlemskap er det beste for Sveriges sikkerhet. De forsikret også om at beslutningen hadde en bred politisk forankring, uansett utfallet av Riksdagsvalget den 11. september 2022. Valget medførte en ny regjering, og den 18. oktober 2022 ble Ulf Kristersson statsminister. Det påvirket ikke den offisielle holdningen til NATO-medlemskap; de to partiene som var motstandere av NATO gikk litt tilbake og fikk 42 mandater.
Den 17. mai 2022 undertegnet utenriksminister Ann Linde søknaden.
Sverige og Finland leverer NATO-søknader
Sverige og Finland leverte sine NATO-søknader samtidig den 18. mai 2022 kl 8:00. På denne måten ville de vise at de deler en felles historie, tradisjon og kultur.
Sveriges NATO-ambassadør Axel Wernhoff (f. 1958) og hans finske kollega Klaus Korhonen overleverte søknadene sammen ved NATOs hovedkvarter i Brüssel under en enkel seremoni. Seremonien ble ledet av NATOs generalsekretær Jens Stoltenberg (f. 1959).
Sikkerhetsgarantier
Forut for riksdagsdebatten fikk Sverige og Finland sikkerhetsforsikringer fra USA, Storbritannia, Tyskland, Frankrike, Norge og Danmark.
Like etter den svenske regjeringens beslutning bekreftet Norges statsminister Jonas Gahr Støre (f. 1960) og Danmarks statsminister Mette Frederiksen (f. 1977) at Norge og Danmark garanterer for Sveriges og Finlands sikkerhet i overgangsperioden frem til NATO-medlemskap. Sentralt i disse sikkerhetsgarantiene stod Joint Expeditionary Force, en britiskledet multinasjonal ekspedisjonsstyrke med elementer fra Royal Navy, Royal Marines, British Army og Royal Air Force, samt bidrag fra Danmark, Finland, Estland, Island, Latvia, Litauen, Nederland, Norge og Sverige.
Forhåndsratifisert av Canada, Danmark, Island og Norge
Canada var først ute med å godkjenne NATO-utvidelsen. Saken ble debattert i underhuset den 1. juni 2022, og ble vedtatt enstemmig neste dag (323 for, 0 mot, 0 blank). Regjeringen i Canada, ledet av statsminister Justin Trudeau (f. 1971) fra Canadas liberale parti, godkjente utvidelsen 5. juli 2022.
Deretter fulgte Danmark og Island. Den 1. juni 2022 ba Mette Frederiksens regjering fra Socialdemokratiet det danske Folketinget om å godkjenne NATO-utvidelsen før invitasjonsprotokollen var underskrevet. Forslaget ble vedtatt 2. juni (første behandling) og 7. juni 2022 (andre behandling). Vedtaket var enstemmig, og ble vedtatt med 95 stemmer (0 mot og 0 blank).
Også regjeringen til Katrín Jakobsdóttir (f. 1976) på Island sørget for en forhåndsratifisering. Den 7. juni 2022 sa Alltinget ja til finsk og svensk NATO-medlemskap med overveldende flertall. 44 representanter stemte ja, mens 5 representanter avstod fra å stemme. Islands president godtok vedtaket den 5. juli 2022.
Deretter fulgte Norge samme eksempel. Den 23. mai 2022 ba Jonas Gahr Støres regjering det norske Stortinget om samtykke til å godkjenne svensk og finsk NATO-medlemskap. En proposisjon ble lagt frem 24. mai 2022, og en innstilling ble lagt frem 10. juni 2022. Innstillingen ble behandlet av Stortinget (sak 8) den 16. juni 2022, og ble vedtatt med 98 mot 4 stemmer; kun partiet Rødt stemte mot. Samme dag ble innstillingen vedtatt av Stortinget (vedtak 811). En kongelig resolusjon om undertegning av Finlands og Sveriges tiltredelsesprotokoller ble vedtatt i statsråd fredag 22. juni 2022.
NATO-toppmøtet 28.–30. juni 2022
NATO-landenes ledere var samlet i et toppmøte i Madrid fra den 28. til den 30. juni 2022. Bakteppet for dette møtet var Russlands invasjon av Ukraina, og den nye sikkerhetspolitiske situasjonen dette har skapt.
Ukrainas president Volodymyr Zelenskyj (f. 1978) deltok digitalt i begynnelsen av toppmøtet. Han ble invitert av NATOs generalsekretær, Jens Stoltenberg.
Hovedsakene under møtet var et nytt strategisk konsept, støtte til Ukraina, Kina som en «sikkerhetsutfordring», og Sveriges og Finlands søknader om NATO-medlemskap.
I en erklæring fra møtet den 29. juni 2022 ble Finland og Sverige formelt inviterte til å bli NATO-medlemmer.
Tiltredelsesprotokollene signeres
Under en seremoni den 5. juli 2022 signerte NATOS råd i Brüssel tiltredelsesprotokollene for Finland og Sverige. De ble deretter signert av alle 30 NATO-land. Ambassadør Øyvind Bø undertegnet protokollen på vegne av Norge.
Dokumentet ble 6. juli sendt til deponering i USAs utenriksdepartement i Washington, der NATO-pakten ble inngått i 1949.
Sverige og Finland mottar Ewald von Kleist-prisen
Den 18. februar 2023 mottok Sverige og Finland Ewald von Kleist-prisen, en fredspris som hvert år blir utdelt av Den internasjonale sikkerhetskonferansen i München.
Forhenværende statsminister Magdalena Andersson og statsminister Ulf Kristersson mottok prisen på vegne av Sverige, mens statsminister Sanna Marin mottok prisen på vegne av Finland.
Lovtalen (Laudatio) ble holdt av Danmarks statsminister Mette Frederiksen.
Riksdagen vedtar medlemsskapet
Den finske Riksdagen vedtok lovendringer for NATO-medlemskap den 1. mars 2023.
Nord-øst-linjen
Nord-Øst-linjen (engelsk: North East Line, kinesisk: 东北地铁线) var den tredje undergrunnslinjen i Singapore. Pr. 2010 er den 20 km lang med 16 stasjoner og er drevet av SBS Transit. Linjen er farget lilla på undergrunnskartene.
Sverige og NATO
Defence Cooperation Agreement
Den 9. januar 2023 ble det kjent at Sverige og USA hadde innledet forhandlinger om å forme dypere sikkerhetsbånd i form av Defence Cooperation Agreement (DCA). Avtalen vil skape et juridisk rammeverk som gjør det mulig for amerikanske styrker å ha sitt nærvær i Sverige, og vil muliggjøre et nærmere bilateralt samarbeid med USA enn det som ligger i NATO-medlemskapet alene.
Nord-øst-linjen
Linjen var den første fullstendig underjordiske linjen i Singapore. Den var også den første som inkluderte kunst i utformingen av undergrunnsstasjonene.
Det er rundt to minutter mellom togene i rushtiden, fem minutter midt på dagen og seks minutter sent på kvelden og tidlig på morgenen.
Sverige og NATO
Defence Cooperation Agreement
På en årlig sikkerhetskonferanse i tettstedet Sälen i Dalarnas län den 9. januar, ble forhandlingene kunngjort av forsvarsminister Pål Jonson (f. 1972). Avtalen er konstruert for å sørge for raskere og mer effektiv støtte fra USA i tilfelle kriser eller krig. Pentagon vil tildeles retten til å lagre militært utstyr og investere i militær infrastruktur på svensk territorium.
Også Finland innledet et sikkerhetssamarbeid ved å signere en avtale i september 2022, mens Danmark innledet slike samtaler i februar 2022. Norge signerte en avtale om supplementært forsvarssamarbeid med USA i april 2021.
Anne Tønnessen
Tønnessen ble olympisk mester i fotball i OL i 2000. Tønnessen spilte imidlertid bare to kamper, da hun fikk en hjernerystelse i kampen mot Nigeria og ble sendt hjem. Etter mye tautrekking mellom NFF og IOK, ble Tønnessen til slutt gitt gullmedaljen. Tønnessen vant også gull i serien med Kolbotn i 2002. Tønnessen spilte på landslaget i over åtte år.
Sverige og NATO
Defence Cooperation Agreement
De nordiske landene vil etter hvert plasseres under Norfolk-kommandoen (JFCNF) i den amerikanske delstaten Virginia. Det er alliansens hovedkvarter i nordvest. NATO har også et senter i Napoli for sørøst og i den nederlandske byen Brunssum. Den 13. juli meddelte den norske forsvarssjefen Eirik Kristoffersen (f. 1969) at de nordiske forsvarssjefene står bak et felles innspill om å få en fremskutt kommando i Nord-Europa. Kristoffersen ønsket at det nordiske hovedkvarteret skal ligge i Bodø.
Anne Tønnessen
Meritter
Med Kolbotn:
Sverige og NATO
Defence Cooperation Agreement
Norge har en velfungerende base i Tverrlandet, 13.2 km sørøst for Bodø, som er Forsvarets operative hovedkvarter (FOH). Basen har huset F16 jagerfly og Nato-oppdrag gjennom mange tiår.
Anne Tønnessen
Meritter
Med landslaget:
Sverige og NATO
Defence Cooperation Agreement
Finland er kjempen i det nye nordiske Nato-samarbeidet. Hærstyrken teller 280.000 folk under våpen og en reserve på 900.000 trente soldater. I tillegg kommer luft- og sjøstyrker. Til sammenligning består det norske forsvaret av 16.200 soldater, og en reserve på 70.000. Sverige, Finland og Norge har våpenproduksjon, også disse kan samarbeide under Nato-paraplyen.
Tyrkia
Den 13. mai 2022 skapte Tyrkia problemer i prosessen, på grunn av uenigheter om Kurdistans arbeiderparti (PKK), Gülen-bevegelsen, og Sveriges våpenembargo mot Tyrkia i forbindelse med landets krigføring mot kurdere i Syria.
Om kvelden den 28. juni 2022 ble dette problemet løst. Kl 20:30 signerte Sverige og Finland en trilateral avtale i Madrid som adresserte Tyrkias bekymringer, mot at Tyrkia åpner for svensk og finsk NATO-medlemskap. Avtalen kom til etter et fire timer langt møte mellom Tyrkias president Recep Tayyip Erdoğan, statsminister Magdalena Andersson, Finlands president Sauli Niinistö og NATOs generalsekretær Jens Stoltenberg.