cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Bleking av papirmasse
Klor og hypokloritt
Ved pH >8 er hypokloritt (ClO) dominerende og denne forbindelsen er nyttig for fjerning av lignin. Natriumypokloritt kan kjøpes eller lages in situ ved å reagere klor med natriumhydroksid.
Klordioksid
Klordioksid (ClO2) er en ustabil gass med moderat løselighet i vann. Den genereres vanligvis i vanndig løsning og anvendes umiddelbart, siden siden den dekomponener og er eksplosiv ved høyere konsentrasjoner. Klordioksid lages ved å reagere natriumklorat med en reduksjonsmiddel som svoveldioksid.
Klordioksid anvendes av og til i kombinasjon med klor, men kan også brukes alene i ECF-blekesekvenser. Normalt er pH moderat sur (3,5 - 6,0) i dette blekesteget. Bruk av klordioksid minimerer mengden organoklorforbindelser som dannes.
Ekstraksjon / Vask
Alle blekemidler som anvendes til å delignifisere kjemisk masse unntatt natriumditionitt, bryter ned lignin i mindre oksygeninneholdene molekyler. Disse forbindelsene er normalt løselige i vann, spesielt i alkaliske forhold (pH > 7) fordi mange av produktene er karboksylsyrer. Disse utløste materialene må fjernes mellom hvert blekesteg for å minimere kjemikaliebruken i blekeprosessen. Behovet for a anvende minst mulig vann i ett moderne massebruk har ført til utvikling av effektive vaskeprosesser, gjerne med tilsats av natriumhydroksid for å gjøre vaskesteget alkalisk.
Oksygen
Oksygen eksisterer i grunntilstand som tripletttilstand. Denne er relativt ureaktiv og trenger frie radikaler eller veldig elektronrike substrater som deprotonerte fenolgrupper i lignin. Produksjonen av disse fenoksidgruppene krever at delignifiseingen med oksygen blir gjort under svært alkaliske forhold (pH > 12). Reaksjonene er primært singelelektronradikal reaksjoner.
Oksygen åpner ringer og kløyver sidekjeder. Det dannes da en kompleks blanding av små okygenerte molekyler. Overgangsmetallforbindelser, særlig av jern, mangan og kobber som har multiple oksidasjonstrinn bidrar til mange radikalreaksjoner og påvirker okygendelignifisering. Mens radikalreaksjoner gir hovedsakelig delignifisering, kan de også være negative for cellulosen. Oksygenbaserte radikaler, spesielt hydoksylradikaler (HO•), kan oksidere hydroksylgrupper i cellulose til ketoner under te kraftig alkaliske forholdene. Disse kan igjen gå videre i reverserte aldol reakjoner og føre til splitting av cellulosekjedene. Magnesiumsalter blir tilsatt til oksygendelignifiseringen for å beskytte cellulosekjedene, men mekanismen i dette er bekreftet.
Hydrogenperoksid
Bruk av hydrogenperoksid for å delignifisere kjemisk masse krever tøffere forhold enn for bleking av mekanisk masse. Både pH og temperatur må være høyere. Kjemien er mye lik den som er involvert i oksygendeligifisering i forhold til radikaler og produkter som dannes. Metallioner, spesielt mangan katalyserer dekomponering av hydrogenperoksid, så en bedring i effektiviteten av dette steget kan oppnår ved kontroll av metallnivåene i lutene. Hydrogenperoksid anvendes noen ganger sammen med oksygen i samme blekesteg.
Ozon
Ozon er et kraftig oksidasjonsmiddel og det største utfordringen er å få det til å være selektivt nok til at det ikke gjør for mye skader på cellulosen. Ozon reagerer med karbon-karbondobbeltbindingene i lignin, inkludert de i aromatiske ringer. På 1990-tallet ble ozonbleking ansett for å være et bra alternativ til klorholdigbleking (også EFC), men dette har synet har endret seg. ECF og ozonbleking anses nå for å like gode alternativer. Over 25 massebruk verden over har installert utstyr for generering av ozon anvender idag ozonbleking.
Vask med komplekseringsmiddel
Effekten av overgangsmetaller (transisjonsmetaller) på en del av blekestegene har allerede blitt nevnt. Det er ofte fordelaktig å fjerne en del av disse metallionene med komplekseringsmidler (chelanter) slik som EDTA eller DTPA. fosfonater kan også anvendes. Dette er mer vanlig i TCF-sekvenser av to grunner: surt klor eller klordioksid steg fjerner mer metallioner (metallioner er generelt mer løselige ved lav pH) og TCF-steg er mer avhengig av oksygenbaserte blekemidler som er mer følsomme for disse metallionene. Vask med komplekseringsmidler blir vanligvis gjort med nær nøytral pH.
Andre blekemidler
Mange mer eller mindre eksotiske blekemidler har blitt testet på kjemiske masser. Disse inkluderer pereddiksyre, permaursyre , kaliumperoksymonosulfat (Oxon) , dimetyldioxiran , som blir generert in situ fra aceton og kaliumperoksymonosulfat, og peroksymonofosfor syre
Enzymer som xylanase har vært anvendt for å øke effekten av andre blekekjemikalier. Det er antatt at xylanase gjør dette ved å splitte lignin-xylanbindinger og dermed gjører ligninet mer tilgjengelig. Det er mulig andre enzymer slik som finnes i fungus og er kapable i å bryte ned ligning kan være nyttige i bleking av papirmasse.
Miljømessige vurderinger
Bleking av mekaniske masser har ikke vært fokusert spesielt siden mesteparten av det organiske materialet blir igjen i massen og kjemikaliene som anvendes ikke lager problematiske biprodukter. Delignifisering av kjemiske masser danner adskillige mengder organisk materiale som tidligere ble sluppet ut i miljøet, spesielt elver og innsjøer. Massebruk er nesten alltid plassert ved store vannveier og trenger store mengder vann i sine prosesser.
Bleking med klor lager store mengder organoklorforbindelser, inkludert dioksiner. Økt oppmerksomhet rundt miljøspørsmål har ført masseindustrien til å redusere sine utslipp ut i miljøet. Mengden dioksin har blitt kraftig redusert med å gå over klorbleking til klordioksidbleking. Bruken av klor har blitt redusert kraftig og per 2005 ble 19 - 20 % av all sulfatmasse bleket med klor. . ECF er nå den dominerende blekeprosessen verden over (med unntak for Finland og Sverige), som står for 75% av all bleket sulfatmasse.
Lovnaden om komplett fjerning av klorkjemi fra blekeprosessen for gå over til TCF, som var på topp i midten av 1990-årene ble ikke virkelighet. De økonomiske fordelene av TCF, mangelen på strengere reguleringer og forbrukerkrav mente at ECF ikke har blitt erstattet av TCF. Per 2005 kun 5 - 6 % av bleket sulfatmasse er lagd med TCF-sekvenser og da hovedsakelig i Finland og Sverige. Detnne masse og dette papir går hovedsakelig til det tyske markedet hvor reguleringer og forbrukerkrav gjør det mulig.
En studie basert på EPA data viser at TCF prosesser reduserer mengden klorert materiale som slippes ut i miljøet, relativt til ECF bleke prosesser som ikke anvender oksygendeliginifisering. Den samme studien konkluderer med at «Studier av effluentene fra bruk som anvender oksygendelignifisering og eutvidet delignifisering for å lage ECF og TCF masser antyder at de miljømessige effektene av disse prosessene er små og sammenlignbare».
Energien som kreves for å produsere blekekjemikalier til en ECF-prosess som ikke anvender oksygendelignifisering er omtrent det doble av det som kreves for ECF med oksigendelignifisering eller ECF-prosesser.
Spelinspektionen
Spelinspektionen er et svensk forvaltningsorgan som er tilsynsmyndighet for lotterier og andre sjansespill. Oppdraget er å beskytte forbrukernes interesser og bidra til å redusere risikoene for de sosiale skadevirkningene som spill kan medføre.
Lucy MacGregor
Lucy MacGregor (født 28. november 1986) er en britisk seiler som spesialiserer seg i matchracing. Under Sommer-OL 2012 i London representerte hun landet sitt, der hun ble nummer 7.
Værnesstolen
Værnesstolen er en lukket kirkestol i tre, som ble satt opp i Værnes kirke i 1685 av den daværende eieren av Værnes gård, generalløytnant Georg Christian von Schultz. Etter et opphold i Sverige fra 1868 har stolen siden 1963 igjen stått i Værnes kirke. Slike lukkede kirkestoler/herskapsstoler var vanlige i norske kirker på 1600–1800-tallet.
Stolen er trolig utført av treskjæreren Marcus Nielsen Gram i datidens barokke stil. Den har blitt beskrevet som «en herskapsstol som i prakt kunne måle seg med kongens egen stol i norske kirker».
Beskrivelse
Kirkestolen er i to etasjer, slik at den nederste etasjen er et trestativ, og sitteplassene er i andre etasje. Gulvet i sitteetasjen er bare noen få centimeter lavere enn gulvet i prekestolen. Stolen var opprinnelig plassert foran nordportalen i kirka, slik at denne døra kom til å fungere som en privat inngang for Schultzfamilien uten at de behøvde å «menge seg med folket». Da Værnesstolen igjen ble satt opp i kirka i 1963, ble den plassert til høyre for døra, nærmere koret.
De ni bildene på de nederste panelene i stolen er malt etter kobberstikk i Matthäus Merians bildebibel fra 1630. De viser ni scener fra Jesu liv: fødselen, dåpen, nattverden, Getsemane («anfægtelse»), møtet med Pilatus («domfellelse»), piskingen («huudstrygelse»), korsfestelsen, begravelsen og oppstandelsen. Bildene er innrammet av bruskornamentikk drapert som scenetepper.
Den øverste raden av paneler er dekorert med utskåret treverk i bruskornamentikk/bruskbarokk, slik at det er mulig å se ut mellom ornamentene mens man samtidig er delvis skjermet for innsyn. I dag er det et åpent felt midt i dette gitterverket, men opprinnelig var alle feltene lukket med utskåret treverk. Noen av feltene kunne skyves til side.
Øverst på kirkestolen, på gesimsen, er det utskårne hoder, og våpenskjoldene til Georg von Schultz og hans kone Anna Sofia von Hoven. Rundt gesimsen står en tekst som går rundt hele kirkestolen: «Hans Kongl. Majestet til Dannemark og Norge Velbetroede og Obriste Velbaarne Georg Christian von Schultz og Velb. Frue til Vestnæs og Værnes Anna Sophia von Hoven samt deris begges Arvinger og Descendenters Kirkestol.»
Historie
Det fantes flere lukkede kirkestoler i Værnes kirke på 1700-tallet, men Schultz-stolen er den eneste som er bevart. Kirkas eier i 1700, kanselliråd Erick Must, hadde en stol på sydveggen. Kjøpmannen Henrick Meincke og gården Ree hadde også kirkestoler. Etableringen av lukkede rom for overklassen i kirkerommet var med på å understreke standsforskjellene i samfunnet på en måte som var legitimert gjennom Martin Luthers lære: «derfor kan og skal vi ikke alle sitte øverst eller nederst samtidig. Det må være den forskjell som Gud har ordnet,» sa Luther i en preken i 1544.
Stol-byggeren Georg von Schultz sørget også for å få bygd et hvelvet gravkammer til seg selv og sin familie under sakristiet i kirka.
Værnesstolen ble i 1868 gitt til den daværende norsk-svenske kongen Karl IV som gave fra menigheten og kommunen. Han hadde sett kirka under besøk i Stjørdal i 1856 og 1860. Da kommunen i 1866 overtok eierskapet til kirka, begynte de et arbeid med å rydde opp i og fjerne kirkestolene. Dette krevde imidlertid godkjenning fra stiftsdireksjonen og må ha kommet kongen for øre. I 1868 kom det brev fra kongen med ønske om å få overta kirkestolen, noe som kommunestyret enstemmig ga tillatelse til. Stolen ble sendt til Stockholm, hvor kong Karl tenkte å bruke den som kongelosje i teatersalongen på Ulriksdal slott. Som gjenytelse for stolen, ga kongen en bokgave på 170 bind til Stjørdal. Deler av denne gaven befinner seg i dag på Stjørdal museum Værnes. Etter kong Karls død i 1872 ble restaureringen av Ulriksdal stoppet, og i 1908 ga kong Gustav V kirkestolen videre til Nordiska museet hvor den ble oppbevart på lager.
I 1890-årene ba Otto Blehr, daværende statsminister i Stockholm, om å få stolen tilbake til Stjørdal. Dette strandet imidlertid på at Stjørdal kommune ikke så seg i stand til å bekoste frakten. I 1958 ble spørsmålet om retur tatt opp på ny, gjennom diplomatiske kanaler og med stortingsrepresentant Jon Leirfall involvert. Ved gjenåpningen av Værnes-kirka 8. september 1963 var stolen på plass. Treskjæreren Zacharias Nyheim Hansen fra Lånke restaurerte og erstattet det som manglet ved tilbakeføringen: pinjekongler, rankepyramider og tre av hodene på toppgesimsen.
A Sinless Sinner
A Sinless Sinner er en britisk stumfilm fra 1919, regissert av James C. McKay.
Handling
Arrestasjonen av en kjeltring som driver med forfalskninger sjokkerer hans gravide kone, og dette får datteren deres til å lide underlige trancer.
SETI@home
Prosjektet benytter data fra Arecibo-observatoriet der det tas opp 15,5 timer med data som blir sendt i posten til Space Sciences Laboratory ved University of California, Berkeley, hvor opptakene deles opp i enheter med data på rundt 107 sekunder hver. Disse lastes opp på en tjener, og deretter kan klientene laste ned data for analyse. Når analysen er ferdig, laster klienten opp resultatene til tjeneren, før den laster ned en ny arbeidsenhet.
Halvaper
Halvaper (blir ikke lenger regnet som en systematisk gruppe) er de dyrene innen gruppen primater som i liten grad ligner det man mest forbinder med aper. Gruppen omfatter lemurene og aye-ayen på Madagaskar, galagoer og potto fra Afrika og lorier fra Sørøst-Asia, samt spøkelsesaper, en gruppe som fylogenestisk står nærmere de høyere apene enn de andre halvapene. Gruppen er derved parafyletisk. De regnes som mer primitive enn de andre nålevende primatene; og representerer et tidlig stadium i primatenes utvikling til aper, men gruppen har likevel fortsatt å bli brukt som systematisk enhet i mange arbeider.
SETI@home
Eksterne lenker
SETI
Halvaper
Systematikk
Gruppen ble i utgangspunktet klassifisert som en av to underordner av primater av den tyske zoologen Johann Karl Wilhelm Illiger i 1811. Han gav dem navnet Prosimii, av gresk pro-før og + simia-ape. Det var ikke uvanlig at naturforskeren fra forskjellige land ikke var oppmerksomme på (eller brydde seg om) hverandres arbeider den gangen, og den franske naturforskeren Étienne Geoffroy Saint-Hilaire gav den samme gruppen navnet Strepsirhini («innovervendte nesbor») i 1812. Illigers navn var imidlertid det mest populære, og flere autoriteter forsatt denne klassifikasjonen.
Halvapene omfatter følgende familier:
I tillegg kommer to utdødde familier, Omomyidae og Adapidae. Slektskapsforholdet mellom disse og de øvrige halvapene, og med de høyere apene er foreløpig ikke klarlagt. Den fossile apen Ida blar vanligvis regnet til Adapidae.
MS «Nordfjord I»
MS «Nordfjord I» var et passasjerskip bygget i 1963 for Fylkesbaatane i Sogn og Fjordane. Skipet gikk i lokalrute for rederiet frem til 1991.
Jarl Veggan
Jarl Veggan (født 11. desember 1944) er en norsk journalist og informasjonsmedarbeider.
Han var konserndirektør for kommunikasjon i DnB NOR (tidligere Den norske Bank og DnC) gjennom 18 år frem til han gikk av med pensjon i 2007. Han har tidligere vært informasjonsdirektør i Televerket (1985–88) og byråsjef og leder for Forsvarsdepartementets informasjonskontor (1980–82). Jarl Veggan har vært journalist i Mannskapsavisa og Verdens Gang, og han var i 16 år programmedarbeider i NRK, blant annet som korrespondent i Stockholm (1976–77) og vaktsjef i Dagsnytt. Veggan gikk Forsvarets høgskole i 1973-74.
Jennifer Fratesi
Jennifer Fratesi (født 20. april 1984) er en canadisk svømmer.
FC Erzgebirge Aue
FC Erzgebirge Aue er et tysk fotballag fra byen Aue i Sachsen. Etter sesongen 2015/16 rykket laget opp i 2. Bundesliga der de spiller i dag. Fra 1950 til 1954 og fra 1963 til 1993 gikk klubben under navnet "Wismut Aue", i årene i mellom som "Wismut Karl-Marx-Stadt".
Eksterne lenker
Offisiell hjemmeside
Condica capensis
Condica capensis er en sommerfugl som tilhører familien nattfly (Noctuidae). Den er den eneste representanten for underfamilien Condicinae i Nord-Europa. Den lever over hele Afrika og Sørøst-Asia. I Europa har den bare faste bestander i det sørlige Spania, men den kan vandre nordover.
Hallucinations pharmaceutiques ou le Truc du potard
Hallucinations pharmaceutiques ou le Truc du potard er en fransk stumfilm fra 1908, regissert av Georges Méliès.
Handling
En alkymist eier sitt eget et apotek for velstående klienter. Men assistentene hans forsøker å spille ham en narrestrek, og de putter et stoff i medisinen hans. Men dette fører til at alkymisten opplever en rekke spøkelsesaktige hallusinasjoner, og han går til en trollmann for å få hjelp.
Men en magisk fe forvandler alkymistens apotek til en godteri-butikk for de fattige.
Fjordhest
Fjordhest eller fjording er en norsk hesterase med sterke røtter på Vestlandet. Den første stamboken ble opprettet i 1910, men utstillinger for «vestlandshesten» har blitt arrangert helt fra 1864.
Med sin blakke farge, ryggsøm og strittende man har fjordhesten flere morfologiske fellestrekk med villhesten. En vitenskapelig studie av tamhestens genetiske arv (2012) viser at fjordhest, islandshest og mongolsk hest (i den rekkefølge) står przewalskihesten (Equus przewalski) nærmest av dagens tamhester, men ingen av dem er direkte etterkommere. Videre viser studien at fjordhesten og islandshesten trolig har et felles opphav med den mongolske hesten, noe som støtter teorien om at hesten opprinnelig må ha kommet til Norge østfra. Fjordhesten er en av fire nasjonale hesteraser, og den regnes som Norges nasjonalhest.
Beskrivelse
Fjordhesten skiller seg fra andre hesteraser ved å ha en rekke primitive avtegninger. Den er blakk i fargen og har stående man med midtstol (ei stripe med mørke hår som vokser midt i manen og gjør den to-farget). Langsmed ryggraden har fjordingen ål (ei stripe med mørk behåring). Den har dessuten et mørkt parti i panneluggen og halen. Det er også vanlig at fjordinger har sebrastriper på lemmene, helst nedover frambeina. Enkelte hester har også en eller flere tverrstriper over manken, kalt grep. Atter andre kan ha noen små brune flekker på kroppen, som på lårene og kjeven. Sistnevnte kalles gjerne Njålsmerke og skal være en arv etter fjordhesten Njål 166, som regnes som en slags stamfar for moderne fjordinger. Fjordinger er veldig rolige og egner seg godt til ridetimer.
Vanligvis varierer stangmål mankehøgde mellom 135 og 150 cm, men høyder ned i 125 cm og opp i 155 cm er ikke uvanlige. Den blakke fargen finnes i fem godkjente utfarginger, som alle kan ha nyanser (forekomster i parentes): brunblakk (85–90 %), rødblakk (5 %), ulsblakk (3 %), grå (5 %) og gulblakk (0,5 %).
Noen har ment at fjordingen kunne nedstamme fra den nå utdødde europeiske villhesten tarpan, men et slikt slektskap har aldri blitt påvist. Begge har 64 kromosomer, men det har de fleste hester. Esler har til sammenligning 62 kromosomer. Verdens eneste nålevende ekte villhest er den utryddingstrua przewalskihesten, som deler flere morfologiske særtrekk med fjordingen. Den har imidlertid 66 kromosomer, og kan derfor ikke være blant fjordingens stamfedre. De er imidlertid nære slektninger.
Ifølge avlsplanen frå 2003, forfattet av Norges Fjordhestlag og Norsk Hestesenter, skal fjordhesten være “ein sterkbygd, hardfør, velbygd og atletisk hest med stor utstråling og sjarm. Han skal vere samarbeidsvillig, påliteleg, villeg, avbalansert og rolig i dei fleste situasjonar, og ha naturlege og godt balanserte rørsler. Eksteriør og rørsler skal vere slik at hesten kan ta seg godt fram både i terreng og på flatmark/bane. Fjordhesten skal vere ein allsidig ride-, køyre- og trekkhest. Han skal vere lett handterleg og høveleg til familiebruk, til ulike aktivitetar som i rideskule, terapi, arbeid, fritid og sport”.
Historie
Etter den siste istida kom det hester til Norge, sannsynligvis fra øst, via Sverige. Fjordhesten stammer fra disse første hestene (Nestaas, 2010). Arkeologiske utgravinger tyder på at hesten var domestisert og nyttet som husdyr i Norge i bronsealderen, om lag 1200 f. Kr. Funn i vikinggraver tyder på at det har blitt avla tamme hester i 2000 år. Fjordhesten stammer mest sannsynlig fra denne hesten (Nestaas, 2010). Det er også trolig at handel med andre nordiske land har påvirka fjordhesten slik vi kjenner den i dag (Nestaas, 2002).
Fjordhesten har blitt brukt som gårdshest på Vestlandet i lang tid. At hesten var liten og nøysom gjorde det mulig å holde hest til og med på små gårdsbruk der tilgangen på fôr var minimal. Både til det vanlige gårdsarbeidet, til kløving og som transportmiddel, fungerte hesten bra. Fjordhesten var viktig i turistsammenheng på slutten av 1800-tallet og starten av 1900-tallet, da den fungerte som skysshest. Hesten var viktig i landbruket på Vestlandet fram til traktoren tok over ei tid etter andre verdenskrig.
Det første offentlige støttetiltaket for avl på hest i Norge var stutteriet på Hjerkinn i 1846 (Nestaas, 2010). Tiltaket ble av ulike grunner ingen suksess og fjordhesten fikk ufortjent mye av skylda for det. Statsagronom Johan Lindequist så behovet for å forbedre fjordhesten som rase. Da han ikke kunne finne fjordhingster han mente var egna til avl, satsa han i stedet på dølahingster (Nestaas, 2010). Dermed ble kryssingsavl en statleg avlsstrategi. Det var mange meninger om kryssingsavlen, men etterhvert som mange av avkommene viste seg som høystilte, uharmoniske dyr med dårlig lynne, ble skepsisen mot kryssingsavlen større. På et møte i Innvik i 1907 ble det allment akseptert at en ikke skulle drive med kryssingsavl og det ble leita for å finne dyr som var reinrasa som en kunne bruke i det videre avlsarbeidet.
I 1890-åra ble det stifta mange lokale avlslag for fjordhest. Arbeidet med stambokføring av fjordhesten tok til rundt 1900 og den første stamboka for fjordhest ble gitt ut i 1910. Statens Stambokkontor førte stamboka for fjordhesten fra 1918. I 1922 fekk fjordhesten sin egen statskonsulent, Jens Nordang, som hadde et overordna ansvar for fjordhestavlen. Den første utstillinga for hest på Vestlandet ble arrangert i Førde i 1864. Første stambok ble utgitt i 1910. Fra 1918 hadde Statens Stambokføringskontor ansvaret for stambokføringa, til Norsk Hestesenter tok over. Norges Fjordhestlag (NFL) ble stifta i 1949 og arbeider for avl og bruk av fjordhest.
Med tida ble avlsarbeidet mer organisert. Hestetalet i Norge økte, med en topp på 20 000 hester i 1920. Offentlege konsulenter fikk stor innflytelse på de enkelte rasene (Nestaas, 2010).
På 1900-tallet var reinavlen igjen etablert, bilene overtok tungtransporten og avlen styrte mot å forsyne landbruket med en type hest landbruket trengte. I tillegg gjorde tilfeldigheter at den større og grovere fjordhesttypen fra det nordlige Vestlandet fikk overtaket på den lette og smekrere typen fra det sørlige Vestlandet (Nestaas, 2010). På -40, -50 og -60-tallet gikk avlen i retning av en tyngre og grovere fjordhest. Halsen ble kortere og bevegelsene dårligere. Dette endra seg igjen på -70-tallet, da den edlere og lettere fjordhesttypen igjen vant frem. Dette gikk naturlig nok ikke upåakta hen. Den kjente og respekterte hingst-utstilleren Even Alme sa dette da han fikk spørsmål om hva han mente om den "nye" fjordhesttypen en ville ha fram: "Vi skal ikkje lage ein ny fjordhest, men gå attende til gamletypen". Med det mente han at en skulle finne tilbake til fjordhesten slik den var før den kortvokste og breilagde typen ble favorisert (Nestaas, 2010).
I avlshistorien er det noen dyr som har dominert mer enn andre. Den som har hatt størst innflytelse, fjordhestens far, er Njål 166. Et dyr som har betydd mye i avlen blir kalla en matador. Andre matadorer er Gange Rolv I 42, Bergfast 635, Håkon Jarl 645 og Øyarblakken.
Forekomst
Det er vanskelig å si noe om hvor mange fjordhester det har vært til en hver tid. Ufullstendig innrapportering gjør at en ikke kan stole helt på tallene som er tilgjengelige. Det som er sikkert, er at det under den andre verdenskrigen foregikk stor produksjon av fjordhest. Over 12 000 hopper ble para i 1943 (Nestaas, 2009). Etter krigen tok mekaniseringa av jordbruket til. Dette førte til at fjordhesten mista sin posisjon som arbeidshest. Fra den gangen har bedekkingstallene sunket. Det er i dag cirka 5 500 fjordhester i Norge.
Fjordhesten har blitt eksportert til mange land og finnes i dag spredd over store deler av verden. Det er eksportert hester fra Norge til Finland, Nederland, USA og Canada, og det finnes populasjoner også i Danmark, Tyskland og Spania. Organisert avl blir drevet i andre europeiske land, i Nord- og Sør-Amerika og i Australia. Det er i dag flere fjordhester både i Danmark, Tyskland og Nederland enn i Norge. Rasen er også populær i Sverige og USA. Avlen har tradisjonelt vært basert på eksteriøre trekk, men bruksegenskapene har fått større betydning i de senere årene. Alle avlshingster testes i bruksprøver for kjøre- og rideegenskaper i tillegg til gemytt og håndterbarhet. Norges Fjordhestlag, stiftet 1949, har ansvaret for avlen av fjordhest, i samarbeid med Norsk Hestesenter (Starum) og Norsk Fjordhestsenter (Nordfjordeid). «Avlsplan for fjordhest» er grunnlaget for det praktiske avlsarbeidet med rasen. Det er cirka 5500 fjordhester i Norge, men avl av fjordhest har blitt kraftig redusert de siste årene. I 2013 ble det født kun 123 føll, noe som gjør fjordhesten til en utrydningstruet rase (i Norge). Det er laget handlingsplaner for å øke interessen for rasen, det arrangeres norgesmesterskap innen rasens bruksområder, og rasen er godt representert i de lettere klasser innen ryttersporten. Fjord Horse International er en internasjonal samarbeidsorganisasjon for verdens fjordhestavl.
Fjordhesten er et av Norges nasjonalsymboler, og en rase som har klart omstillingen fra jordbrukshest til fritids- og hobbyhest godt. Det er økt oppslutning om rasen blant ungdom. Det arbeides videre med signalaktiviteter, markedsføring og mer forskning på rasen. Innavlsutviklingen overvåkes nøye.
Bruk
Tradisjonelt har fjordhesten vært en arbeidshest. I forhold til størrelsen er fjordhesten svært sterk og egner seg godt til tungt arbeid. I dag blir fjordhesten brukt mest til riding og kjøring. Fjordhesten er en svært allsidig hest og kan derfor hevde seg på høyt nivå i mange konkurransegreiner. De aller fleste fjordhester starter i ponniklasser. Fjordhesten har oftest godt gemytt, og de egner seg ofte som førstehest.
Fjordhesten er kjent som en svært god kjørehest. Laget som representerer Norge med enspann ponni har alltid vært et reint fjordhestlag (Nestaas, 2010).
Fjordhest-NM
Hvert år blir fjordhest-NM for junior og senior arrangert. Da blir det konkurrert i dressur, sprang og kjøring. For å vinne Fjordhest-NM må ekvipasjene ta del i alle tre greinene.
Avl
Fjordhesten fikk sin første avlsplan i 1995. Avlsplanen skal revideres hvert femte år. I planen er nedfelt når dei ulike egenskapene skal vurderes. Hingster møter til kåring som treåringer. De som blir kåra skal som fireåringer inn til utvida bruksprøve, der de over flere uker blir ridd, kjørt og håndtert av personer som er ansatt av Norsk Hestesenter. Framgang og dyktighet i de ulike disiplinene blir målt.
Nytt utstillingsreglement ble innført i 2009. Klasseinndelingen er noe endra og all vekt i dømminga er på selve individet. Tidligere hadde avlsresultatet stor betydning for eldre hingster og hopper. Etter de nye reglene blir avkomsgranskinga gjort administrativt, det vil si at avlsverdien blir fastsatt etter hva avkomma har oppnådd, ikke slik som før da en vurderte en avkomsgruppe. Nytt er også at 1. premie kan tildeles til fireårs og eldre individer (Nestaas, 2010).
Annet
I Frankrike har de avlet fram en egen hesterase basert på fjordhest og blandinger med forskjellige andre hesteraser. Disse hestene heter Henson. De blir blant annet brukt til polocrosse og til horseball.
Ullerål kirke
Ullerål kirke er en arbeidskirke som ligger i bydelen Ullerål i Hønefoss i Ringerike kommune, Viken fylke. Første byggetrinn ble vigslet og tatt i bruk 25. mars 1984, mens 2. byggetrinn ble vigslet 28. november 2004. Kirken har rektangulær form.
Kirken hadde den første tiden tilhold i underetasjen i 1. byggetrinn og hadde rom for 130 personer. Første etasje ble bygget som barnehage, og tatt i bruk fra januar 1984. Det nye bygget er ei moderne langkirke oppført i rød teglstein og trevirke. Kirken kan nå romme ca. 360 personer, men konstruksjonen gjør at den kan deles av etter behov.
Kirken ligger sentralt plassert i et boligfelt (lokalt kjent som Haldenjordet) på nordsiden av Hønefoss. I umiddelbar nærhet finnes også kommunale serviceboliger for eldre og uføre. Området ellers er preget av eneboliger og en del blokkbebyggelse.
Kirkebygget
Ullerål kirke bærer preg av tradisjonell kirkearkitektur i en moderne «innpakning». Kirken er oppført i rød teglstein og har sadeltak. Taket og de utvendige takdetaljene er dekket med altaskifer og kobberplater. Oppføringen av byggetrinn 2 hadde en kostnadsramme på 27,1 millioner kroner, hvorav 2,1 millioner var samlet inn av menigheten på forhånd.
Innvendig har kirken høy himling uten tradisjonelle takstoler. Over alterpartiet i kirkens østre del er det store vindusflater helt øverst i taket. Likeledes er det store vindusflater i vestgavlen av bygget. Byggets oppvarming består i det alt vesentlige av fjernvarme. Også innvendig består kirkens vegger av rød teglstein, mens taket har en kombinasjon av hvitmalte flater og trehvitt listverk. Gulvet i kirkerommet er flislagt med lys grå flis, og i taket henger fire lysekroner.
La Prophétesse de Thèbes
La Prophétesse de Thèbes er en fransk stumfilm fra 1908 regissert av Georges Méliès.
Ullerål kirke
Kirkebygget
I kirkebygget er det også fasiliteter for andre formål, blant annet er det ungdomslokaler og en stor festsal i underetasjen. Kirkerommet er godt tilrettelagt for musikk, spesielt hva akustikk angår med en etterklang på 1,6-1,7 sekunder. Orgelet er et digitalt orgel med 48 stemmer og er levert fra Johannus orgelfabrikk i Nederland. Ellers har kirken flere kontorer og møterom og er godt utstyrt med nødvendige sanitæranlegg.
Kirken er rikt dekorert innvendig, blant annet med arbeider av den kjente billedkunstneren Ståle Kyllingstad. Utsmykkingen av fondveggen er utført i børstet, rustfritt stål, og er et arbeid av Halvor Bodin. I stedet for å gjengi en tradisjonell fortelling fra Bibelhistorien, skal det gi assosiasjoner til planteblader, røtter, tre, spirer, vekst og vann, altså alt som spirer og gror. Det blå er ment å symbolisere vann som er sentralt for både det som gror, og for dåpen. Over alt dette står det sterkeste av alle symboler, korset. Korset er en del av byggets konstruksjon og er som et vindu med blått glass. Alle messehaglene er laget av Saave Skaar.
Annet
Kirken ligger i Ullerål menighet i Ringerike prosti og tilhører Tunsberg bispedømme.
The Siren’s Song (1919)
The Siren's Song er en amerikansk stumfilm fra 1919, regissert av J. Gordon Edwards.
Handling
Marie Bernais har en fantastisk sang-stemme, som faren hennes mener er en gave fra djevelen.
Raoul Nieppe elsker henne, men han er skeptisk til å gifte seg med noen fra lavere sosiale klasser enn ham, og hans avvisning resulterer i et selvmordsforsøk av Marie.
Nicole Hetzer
Nicole Hetzer (født 18. februar 1979) er en tysk svømmer.
Hun representerte Tyskland under Sommer-OL 2004 i Athen, der hun ble utslått i semifinalen på 200 meter rygg.
REXX
Rexx er et prosedyralt programmeringsspråk med en engelsklignende syntaks. Språket ble utviklet av Mike Cowlishaw hos IBM i 1979. Det var i starten brukt på IBMs stormaskinsystem CMS, men ble også populært som innebygget skriptspråk i Commodore sitt Amiga operativsystem og IBMs OS/2. Det har også tidvis vært brukt som makrospråk i andre applikasjoner, hovedsakelig på OS/2 og Amiga hvor det har vært enkelt å bruke Rexx fra andre språk.
I dag finnes det implementasjoner av Rexx som er portable over en rekke operativsystemer og plattformer. Rexx finnes i en objektorientert utgave kalt ObjectRexx, og en utgave av som kjører under en Java virtuell maskin kalt NetRexx. Rexx ble godkjent som en ANSI-standard i 1996.
Syntaks
Rexx har en engelsklignende syntaks, og gjør svært lite bruk av skilletegn i forhold til mange andre språk. Målet med språket er at det skal være enkelt å bruke for nybegynnere, men likevel kraftig nok til avanserte oppgaver.
Construcciones y Auxiliar de Ferrocarriles
Construcciones y Auxiliar de Ferrocarriles (CAF) er et spansk konsern som fremstiller jernbane- og sporveismateriell. CAF har hovedkvarter i Beasain i Baskerland. De produserer trikker, bybane- og tunnelbanevogner, lokomotiver, jernbanevogner og motorvognsett. Tilbudet omfatter også høyhastighetstog med hastigheter opptil 350 km/t.
REXX
Hello, World!
Det idiomatiske Hello, World-programmet ser slik ut: say "Hello, World!"
Construcciones y Auxiliar de Ferrocarriles
CAF har levert materiell til en rekke land i Europa, Nord- og Sør-Amerika, Asia og Afrika – deriblant trikker og bybanevogner til Stockholm, Budapest, Amsterdam, Newcastle (Newcastle Light Rail), Utrecht og Antwerpen. De var pr. 2014 nr. 2 eller 3 blant produsenter av trikker til vestlige land.
Spania er blant de land hvor flere sporvidder er alminnelig utbredt, og CAF lager akslinger som gjør at boggier kan omstilles til forskjellige sporvidder. Budapest har bestilt verdens hittil lengste trikk fra CAF, en 55,9 m lang Urbos 100-variant med ni ledd.
REXX
Datatyper
Rexx har egentlig kun to datatyper, symboler og strenger. Symboler brukes som regel til å holde navnet på variabler, mens strenger inneholder de faktiske dataene som programmet bruker.
Symboler
I Rexx har et symbol alltid en verdi. Et uinitialisert symbol er en streng med sitt eget navn (med store bokstaver). For eksempel:
Acanthops godmani
Acanthops godmani er en art av insekter som tilhører ordenen knelere.
REXX
Symboler
say "Hallo" navn navn = "Guttorm" say "Hallo" navn
Acanthops godmani
Utseende
Arten er middelsstore og slanke knelere. De kjennes lettest på at forbeina er påfallende lange (minst så lange som mellom- og bakbein). Antennene er trådformede og forholdsvis korte. Fasettøynene er mer eller mindre utstående, ofte spisse. Pronotum er mye lengre enn bredt. Forbeina er kraftige, lårene likevel mindre fortykket enn hos de fleste andre knelere. Forlårene- og -leggene har pigger på undersiden og griper mot hverandre for å holde byttet fast, som vanlig hos knelere. Forleggen har en krum, skarp spisstorn. Mellom- og bakbeina kan ha utvidete lår og legger, men føttene er slanke. Vingene er ganske variable og kan være reduserte. Forvingene er vanligvis hornaktige, av ulike form.
REXX
Symboler
Vil gi følgende resultat:
Strenger
I Rexx er alle data i form av strenger. Numeriske operasjoner opererer på tall representert som strenger, uten begrensninger på størrelse eller presisjon. Den faktiske typen av data i en streng kan utledes ved bruk av den innebygde funksjonen datatype. For eksempel:
Vil gi resultatet:
NUM CHAR NUM
Stilker
Rexx har ingen egen strukturert datatype, men gjør bruk av noe som kalles stilker (fra engelsk "stems"). Dette er ikke en egentlig datatype, men en konvensjon som er mye brukt. Stilker består av to eller flere symboler og indekser adskilt med punktum.
person.0 = 2 person.1.navn = "Harald" person.1.alder = 36 person.2.navn = "Einar" person.2.alder = 42 do i = 1 to person.0 say person.i.navn "er" person.i.alder "år gammel." end
Dette gir følgede resultat:
Harald er 36 år gammel. Einar er 42 år gammel.
I tilfeller hvor man bruker stilker som lister, er det konvensjon å bruke indeks 0 til å angi hvor mange elementer det er i listen.
Prosedyrer
En prosedyre er i Rexx en navngitt programsnutt som kan utføre en oppgave, og som kan kalles en eller flere ganger fra den resterende programkoden. Rexx skiller mellom interne og eksterne prosedyrer.
Interne prosedyrer
En intern prosedyre er en som er definert i samme programfil som den blir kalt fra, mens en ekstern prosedyre er definert i sin egen programfil.
Her er et eksempel på bruk av en intern prosedyre: say half(16) say half(6.8) exit half: parse arg num return "Halvparten av" num "er" num/2
Eksterne prosedyrer
Vi kan lage det samme programmet som over med en ekstern funksjon i stedet. Først hovedprogrammet: say half(16) say half(6.8) exit
I en separat fil som vi kaller half.rexx har vi følgende: parse arg num return "Halvparten av" num "er" num/2
Resultatet av de to programmene skal være det samme.
Når et program kaller en prosedyre vil Rexx først se om det finnes en prosedyre med samme navn i den kjørende programfilen. Dersom det ikke gjør det vil den lete etter en egen fil som har det navnet til prosedyren. Regler for hvilke etternavn, og om store bokstaver er viktige eller ikke er noe opp til implementasjonen.
Lokale variabler
Når man definerer en intern prosedyre som over, vil prosedyren i utgangspunktet ha tilgang til alle varable som er i bruk i programmet. Ofte ønsker vi å benytte lokale variable i en prosedyre, og begrense tilgangen til varable utenfor. Dette kan vi gjøre med procedure-kommandoen.
a = 4 b = "Nils" call baklengs say c exit baklengs: procedure expose b    say a     say reverse(b) c = 5 return
Prosedyren baklengs har her to lokale variable a og c, mens den har blitt gitt tilgang til den globale b. Resultatet av å kjøre dette programmet vises nedenfor.
A sliN C
Vi ser at prosedyren skriver ut A i stedet for verdien av variablene a siden denne ikke er definert i prosedyren. Verdien av c er på samme måte ikke synlig utenfor prosedyren hvor den er definert. Variabelen b har dermed blitt gjort synlig via expose-kommandoen, så prosedyren har full tilgang til den.
Expose-kommandoen gir en prosedyre tilgang til variable som er tilgjengelige der hvor prosedyren blir kalt fra. Rexx har ikke noe globalt skop for variable, så om ikke variabelen ikke er tilgjengelig der en prosedyre blir kalt fra så finnes det ingen måte å gi prosedyren tilgang til variabelen heller.
Programmet nedenfor vil kanskje ikke gi helt det resultatet man ville forvente: a = "Geir" b = "Nils" call forlengs_baklengs exit forlengs_baklengs: procedure expose a   say a    call baklengs return baklengs: procedure expose b    say reverse(b) return
Resultat: Geir B
Hvis man derimot i prosedyren forlengs_baklengs satte inn: procedure expose a b
Så ville resultatet bli mer som forventet: Geir sliN
Levanger stasjon
Levanger stasjon er en stasjon som ligger til Nordlandsbanen i Nord-Trøndelag. Den ligger 3,3 moh, 83,9 km fra Trondheim. Stasjonen ble åpnet i 1902 da Hell-Sunnanbanen stod ferdig. Stasjonsbygningen er tegnet av Paul Due.
Marie Riou
Marie Riou (født 21. august 1981) er en fransk seiler som spesialiserer seg i matchracing. Under Sommer-OL 2012 i London representerte hun landet sitt, der hun ble nummer 6.
Petit Palais
Petit Palais er en palasslignende bygning i Paris som ligger på sørsida av Champs-Élysées i sidegaten Avenue Winston Churchill mot Seinen. I dag rommer bygget Musée des Beaux-Arts de la Ville de Paris foruten skiftende utstillinger av bildende kunst. Det mest iøynefallende på den praktfulle bygningen er den store døren i gull som fremhever et buet inngangsparti på vestfløyen. Bygget er rombeformet med en hage midt mellom fløyene. Over inngangspartiet er det en vakker kuppel som speiler seg i dammene i hagen. Petit Paleis og Grand Palais ligger rett ovenfor hverandre og Avenue Winston Churchill fører en over Seinen og mot Hôtel des Invalides.
Petit Palais og Grand Palais ble reist til Verdensutstillingen i 1900. Bygningene ligger i byens 8. arrondissement. Petit Palais ble tegnet av Charles Girault.
Petit Palais har også tjent som modell for andre offentlige bygg, som Royal Museum for Sentral-Afrika nær Brussel og Museo de Bellas Artes (Fine Arts Museum, omfatter kunster som arkitektur, skulptur, malerkunst, fotografi og filmkunst) i Santiago, Chile.
Jedi
Jediene er en slags spesialsoldater i George Lucas' fantasiunivers Star Wars. De kjennetegnes ved stor sensitivitet for Kraften («the Force») og av sitt hovedvåpen, lyssverdet eller lyssabelen. Deres fremste fiender er sithene. Jediene har gjennomgått trening i kraften og innehar således spesielle egenskaper. Utdanningssystemet er hierarkisk oppbygd, der man starter som «padawan» og (kan) ender opp som jedimester. De mest kjente jedimestrene er antakelig Yoda, som har trent opp mange av jediene i jedirådet og de fleste andre jediene og Luke Skywalker som bygde opp igjen jediordenen etter imperiets ødeleggelser. Det fantes ca. 9000 jedier i universet under klonekrigen.
Jediordenen
Jediordenen er en organisasjon hvor de fleste jedier er medlem og hvor padawaner blir trent opp.
Den internasjonale patentavtalen
TRIPS-avtalen (Agreement on Trade-Related Aspects of Intellectual Property Rights) er en internasjonal avtale, som konvensjonsfester et minimumsvern for immaterielle rettigheter. Avtalen omfatter beskyttelse av opphavsrett, patent, varemerker, design, geografiske betegnelser, kretsmønsterrett og forretningshemmeligheter.
Kritikk
TRIPS prioriterer opphavsretten framfor andre menneskerettigheter og har blitt møtt hard kritikk fra framfor alt ikke-statlige organisasjoner som Attac og nasjoner i den Den tredje verden. En av de mest omdiskuterte konfliktene som har oppstått i skyggen av TRIPS er spørsmålet om tilgangen på aids-medisiner i Afrika, og ikke minst corona vaksiner i økonomisk utnytta land.
Paige O’Hara
Donna Paige O'Hara (født Donna Paige Helmintoller 10. mai 1956) er en amerikansk skuespiller, sanger og maler. O'Hara ble en Broadway-skuespiller i 1983 da hun spilte Ellie May Chipley i scenemusikalen Show Boat (Teaterbåten). I 1991 hadde hun filmdebuten sin i Disneys animasjonsfilm Skjønnheten og udret. Hun ga stemmen til hovedrollen i filmen, bokormen Belle. Hun ga også stemmen til Belle i oppfølgerne Skjønnheten og Udyret – Den fortryllende julen (1997) og Skjønnheten og udyret – Belles magiske verden (1998). Skuespilleren Judy Garland er en av O'Haras forbilder.
Raklekveldvikler
Raklekveldvikler (Epinotia nisella) er en sommerfugl i gruppen av viklere (Tortricidae).
Utseende
En middelsstor (vingespenn 12-17 millimeter) vikler. Som mange andre arter i slekten Epinotia er også denne svært variabel i fargen. Den kan være nærmest ensfarget grå eller brunaktig, eller ha store hvite eller rødlige flekker. En vanlig fargevariant har forvingen mørkgrå ved roten og i spissen, bredt okerfarget i midten.
Levevis
Larvene lever på blomster (gåsunger) av viere (Salix spp.), sjeldnere på osp (Populus tremula). De kan også av og til finnes mellom sammenspundne blader på de samme plantene. De voksne sommerfuglene flyr fra kveldingen og utover natta, mest i juli-august.
Oksana Zabuzjko
Oksana Stefanivna Zabuzjko (Окса́на Стефа́нівна Забу́жко, født 19. september 1960 i Lutsk i Ukraina) er en ukrainsk forfatter, journalist, poet, essayist og filosof. Hun er kjent for sine utgivelser The Museum of Abandoned Secrets og Fieldwork in Ukrainian Sex. Oksana Zabuzjko er en ukrainsk forfatter, som er kjent for sine romaner og essay. Hun har særlig vært opptatt av feminisme og nasjonal identitet. Zabuzjko ble født i Lutsk i Vest-Ukraina i 1960, men bor og jobber i Kyiv før Russlands invasjon av Ukraina i 2022. Hennes bok Min lengste reise har blitt oversatt til en rekke språk og fortelle om ufrivillig eksil i Polen.
Göteborg havn
Göteborg havn ligger langs nordre stranden av Göta älvs munning og langs begge strendene av elvens løp gjennom Göteborg. Havnen er en kombinert elve- og kysthavn med en total kailengde på 13,1 kilometer (kailengden i 1905 var 4,8 km).
Oksana Zabuzjko
Zabuzjko publiserte sin første diktsamling i 1985 og har siden skrevet både poesi, prosa og essay. Hun er ved gjentatte anledninger kåret til en av de viktigste kulturpersonlighetene i Ukraina. Hennes viktigste verk er romanene Feltstudier av ukrainsk sex som kom ut i 1996 og Museet for etterlatte hemmeligheter fra 2009. Hun også skrever på online litteratur platform Zbrutsj. Hennes artikkel fra april 2022 skrevet i The Times Literary Supplement «No guilty people in the world? Reading Russian literature after the Bucha massacre», hvor hun starer en diskusjon om kollektiv ansvaret av alle russere for krigen i Ukraina.
Göteborg havn
Göteborg havn er Skandinavias største havn med et handelsvolum på 39,9 millioner tonn (2006). Volumene domineres av olje (60 prosent) fulgt av containergods og skogsprodukter. Det er også betydelig passasjertrafikk. Havnen drives av det kommunale selskapet Göteborgs Hamn AB. I tillegg til gods- og fergetrafikk er det hvert år ca. 20 anløp av cruiseskip.
Oksana Zabuzjko
Biografi
Zabuzjko ble født 19. september 1960 i byen av Lutsk, i familien av forfatterene. Generasjon som fikk navn "seksti tallene" på grunn av represasjon soviet systeme
Göteborg havn
I dag ligger havnene for fraktefartøy utenfor Älvsborgsbron. Lengst ute ligger havnen for råolje, Torshamnen. Innenfor ligger Skandiahamnen, for containere og rorofartøyer. Nærmest utenfor ligger oljehavnen, for utskiping av oljeprodukter som bensin, diesel og fyringsolje. To av Sveriges tre raffinerier ligger i nærheten.
Skulleruddumpa
Skulleruddumpa er et dalsøkk i den sydøstre delen av Oslo. Den ligger på grensen mellom Bydel Søndre Nordstrand og Bydel Østensjø. Ljanselva og turveien langs elva går igjennom bunnen av Skulleruddumpa.
Göteborg havn
Historie
De nåværende havneanleggene har stort sett vokst fram siden 1850-årene.
Oksana Zabuzjko
Biografi
Oksana sin far, Stefan (Stepan) Ivanovytsj Zabuzjko (1926-1983) var lærer, litteraturkritiker og oversetter (han oversatte først historiene til den tsjekkiske komponisten og forfatteren Ilja Hurník til ukrainsk), under den stalinistiske epoken han var undertrykt og tjente et eksil i Zabaikalskyi. Mor, Nadija Jakivna Obzyrko-Zabuzjko (1926—2014) var hjemmehørende i byen Bilylivka, Berdytsjiv-distriktet, lærer i ukrainsk litteratur, forfatter av metodisk utvikling og populære litterære verk for skolebarn. I følge Jevhen Sverstjuk ble Zabuzjko oppdratt i «de beste estetiske tradisjoner.» Fra hun var ung komponerte hun dikt, som faren hennes skrev ned og samlet.
I følge forfatteren fikk hun sin filologiske utdannelse hjemme. Undertrykkelsen av den ukrainske intelligentsiaen som begynte i september 1965 tvang familien til å forlate Lutsk, og siden 1968 har Oksana Zabuzhko bodd i Kyiv.
Skulleruddumpa
Europavei 6 går igjennom området i retning nord-syd. Fra vest kommer Nordstrandveien fra Leirskallen og møter E6 i Skullerudkrysset, som ligger midt i Skulleruddumpa.
Oksana Zabuzjko
Biografi
Hun ble utdannet ved Filosofskyj fakultet (1977-1982) og doktorgradsstudier i estetikk (1985) ved Taras Sjevtsjenko-universitetet i Kyiv
Skulleruddumpa
Skulleruddumpa er omgitt av høyereliggende områder. I nord og vest for E6 ligger Bergkrystallen-området på Lambertseter, mens Skullerud ligger øst for motorveien. I sydvest ligger Leirskallen skisenter i retning Mortensrud, mens sydøst for dumpa ligger Smedåsen, Korpsåsen og andre høydedrag i Østmarka.
Oksana Zabuzjko
Biografi
Hun forsvarte sin doktorgradsavhandling om temaet "Estetisk natur av tekster som en slags kunst" (1987).
Bengt Staveland
Bengt Staveland (født 6. juli 1966) er en norsk tidligere svømmer som representerte Haugesund SK.
Han vant 23 NM-gull og 40 NM-medaljer i perioden 1984–1994. Han vant kongepokalen i 1993.
Oksana Zabuzjko
Biografi
I 1992 underviste hun i ukrainsk kultur ved University of Pennsylvania som gjesteskribent. I 1994 mottok hun et stipend fra Fulbright programmet og underviste i ukrainsk litteratur og kultur ved Harvard og Pittsburgh universiteter. I 2001 underviste hun i litterære ferdigheter ved Taras Sjevtsjenko-universitetet i Kyiv