cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Northzone Venture
Northzone ble etablert i 1996 med fokus på investeringer og aktivt eierskap i tidlig fase teknologivirksomheter i Skandinavia. Northzone har investert både i såkornsfasen og i ekspansjon for å finansiere vekst og internasjonalisering. Northzone begynte i Oslo og ekspandert senere med kontorer i Stockholm, København, London og New York. Fra etableringen i 1996 og frem til 2017 er det reist åtte fond med en samlet kapitalbase på 1,2 milliarder euro. Siden etableringen har Northzone vært investert i mer enn 130 bedrifter og fondene har vært en av hovedaksjonærene i blant annet Stepstone, LastMinute.com, Mamut Software, Trolltech, Energy Micro, Avito, Spotify, iZettle og Trustpilot. Northzone var blant annet stor ekstern investor i det svenske selskapet Spotify.
Nærøysundbrua
Nærøysundbrua er ei hengebru som krysser Nærøysundet mellom Marøya og Rørvik / Vikna i Nærøysund kommune i Trøndelag. Sammen med Marøybrua forbinder den Vikna med fastlandet. Nærøysundbrua er 701 meter lang, med et hovedspenn på 325 meter og seilingshøyde 41 meter. Brutårnene er 80 meter høye. Brua har 17 spenn. Byggingen startet i januar 1978, og brua ble åpnet 6. november 1981. Bruene er del av fylkesvei 770.
Fylkesvei 921 (Østfold)
Fylkesvei 921 i Østfold gikk mellom Remmen og Tistedal i Halden. Veiens lengde var 8,5 km.
Bad Boy Records
Bad Boy Records (også kjent som Bad Boy Entertainment) er et amerikansk plateselskap grunnlagt av Sean «P. Diddy» Combs i 1993. Selskapet fungerer som et imprint under Epic Records, en oppdeling av Sony Music Entertainment. En av plateselskapets mest populære artister var The Notorious B.I.G..
Fylkesvei 921 (Østfold)
2019 ble veien erstattet av fylkesvei 921 og fylkesvei 1336.
Bad Boy Records
Artister: P. Diddy, The Notorious B.I.G., Craig Mack 8Ball, MJG, Asim, B5, Big Gee, Boys In Tha hood, Los, Cassie, Cheri Dennis, Christian Daniel, Jordan McCoy, Mario Winnans, Nelson, Ness, Shannon og Yung Joc.
Den katolske liga (Frankrike)
Den franske katolske liga (fransk: La Ligue Catholique), tidvis referert av katolikker som «den hellige liga», ble dannet i 1576 av Henrik av Guise under de franske religionskrigene.
Det katolske partiet ønsket en gang for alle å kue det protestantiske kjetteriet (kalvinister eller hugenotter) i katolske Frankrike under den protestantiske reformasjonen, foruten også å få erstattet Henrik III som konge av Frankrike. Henrik III argumenterte for at et sterkt og religiøst tolerant monarki ville forhindre Frankrike fra sammenbrudd. Blant de intolerante kreftene var pave Sixtus V, Filip II av Spania og jesuittene som alle støttet den katolske liga.
Katina Paxinou
Katina Paxinou (født som Ekaterini Konstantopoulou 17. desember 1900 i Pireus, Hellas død 22. februar 1973) var en gresk teater- og filmskuespiller.
For sin rolle som «Pilar» i filmen Klokkene ringer for deg, (For Whom the Bell Tolls) vant hun en Oscar for beste kvinnelige birolle. Hun har fått en stjerne på Hollywood Walk of Fame.
Rangers
Rangers kan vise til:
Fotballklubber:
Magnetisk væske
En magnetisk væske eller ferrofluid (fra lat. ferrum – jern og fluidus – flytende) er en kolloidal løsning av magnetiserbare nanopartikler i en bærevæske. I et eksternt magnetfelt vil nanopartiklene, som kan være av for eksempel magnetitt (Fe3O4), magnetiseres. For at de ikke skal segrere ut av væsken, må de være svært små (typisk 3-15 nm), slik at deres termiske energi overveier deres magnetiske energi. Væsken bør også inneholde en surfaktant for å holde partiklene fra hverandre. Metoder for å lage slike magnetiske væsker har vært kjent ihvertfall siden 1938. De forblir ikke magnetisert når det eksterne magnetfeltet fjernes, så de er altså paramagnetiske, ikke ferromagnetiske.
Magnetisk væske skiller seg fra magnetoreologisk væske (MR væske) ved størrelsen på partiklene. Mens partiklene i magnetisk væske er i nanometerstørrelse, er partiklene i MR væske i mikrometerstørrelse. Partiklene i MR væske er for tunge til at de kan holdes suspendert i væsken over lengre tid, og vil etterhvert felles ut.
Homogene (ikke kolloidale) magnetiske væsker er mer eksotisk, og var lenge kun en teoretisk mulighet. I 1997 ble det for første gang demonstrert ferromagnetisme i en underkjølt kobolt-palladium-smelte.
Mark Dickel
Mark Dickel (født 21. desember, 1976 i Dunedin, New Zealand, er en basketballspiller som for øyeblikket spiller for Selcuk Universitetet i Tyrkia, samt det newzealandske landslaget. I august 2006 testet Dickel positivt på cannabis og ble utestengt i 2 kamper. FIBA tilføyde 10 dager suspensjon til straffen. Som et resultat av dopingdommen mistet han kontrakten med Lokomotiv Rostov, og han signerte med den polske klubben Anwil Włocławek.
San Miguel County (Colorado)
San Miguel County er et fylke i den amerikanske delstaten Colorado. Det ligger i den sørvestlige delen av staten og det grenser mot Montrose County i nord, Ouray County i øst, San Juan County i sørøst og mot Dolores County i sør. Det har også grense mot delstaten Utah i vest.
San Miguel Countys totale areal er 3,337.17 km² hvorav 5,15 km² er vann. I 2000 hadde fylket 6,594 innbyggere og administrasjonssenteret ligger i byen Telluride som også er fylkets største by.
Fårbo
Fårbo er et tettsted i Oskarshamn kommune i Kalmar län i Småland i Sverige. I 2010 hadde tettstedet 517 innbyggere.
San Miguel County (Colorado)
Fylket ble grunnlagt i 1883 av land som ble skilt ut fra Ouray County og det har fått sitt navn etter det spanske navnet på hovedelven i området.
Fårbo
Historie
På andre siden av E22 ligger gården Fårbo, som har gitt navn til tettstedet og hatt en betydelig rolle for samfunnets utvikling. Fårbo levde tidigere i stor grad av sagbruket på stedet. Det ble nedlagt i 2002.
Idrett
Fårbo FF er navnet på det lokale fotballaget.
Synkrotronstråling
Synkrotronstråling er elektromagnetisk stråling sendt ut av ladde partikler som beveger seg med relativistisk fart i et magnetfelt. Strålingen blir sendt ut på grunn av akselerasjonen magnetfeltet utsetter partiklene for. Synkrotronstråling er nært knyttet til fri-fri stråling (Bremsstrahlung) der et fritt elektron blir deakselerert av et ion uten å bli fanget inn.
Bølgelengden til synkrotronstrålingen går ned når energien til elektronet øker. Synkrotronstråling er sterkt polarisert og produserer mye av strålingen fra Krabbetåken, pulsarer og radiogalakser.
Emsfors
Emsfors er et tettsted i Oskarshamn kommune og Mönsterås kommune i Kalmar län i Småland i Sverige. I 2010 hadde tettstedet 332 innbyggere, hvorav 282 i Oskarshamn kommune og 50 i Mönsterås kommune.
Salem Zenia
Salem Zenia (født 26. september 1962 i Frèha, Tizi-Ouzou i Algerie) er en kabylsk poet og romanforfatter. Han lever for tiden i eksil i Barcelona, der han er skribent og journalist. Der har han bodd siden han ble nødt til å forlate hjemlandet Algerie etter økende uroligheter og forfølgelse. Zenia har i mange år arbeidet for å fremme berbisk litteratur og språk.
Karriere
Salem Zenia har i flere år jobbet som journalist og har fulgt utviklingen i kampen for berbiske rettigheter. I 1998 startet han sitt eget tidsskrift, Racines/Iz'uran som er tospråklig, fransk/tamazigh. Hovedsaken er å fremme berbisk litteratur.
I 1993 ble den tospråklige diktsamlingen Les rêves de Ydir/Tirga n Ydir (Ydirs Drømmer) utgitt og i 1995 ble (L'alba) utgitt. Romanen er selvbiografisk og beskriver 80-tallet Cabilia. Romanen Lyil d wefru (Mellom regimet og sverdet) ble utgitt i 2003. Den handler om en tragisk historie som utspiller seg i et Algerie ødelagt av en krig uten navn hvor ulike ideologier konfronteres. Diktsamlingen Tifeswin/Primavere (Vår) er en hyllest til alle vårer som har erklært en era for frihet og kjærlighet og ble skrevet i de mørke årene, Farget røde av blod: 90-tallet og speiler en ulevd ungdom, voldelig og frustrert og deres forsøk på kjærlighet og frihet ble utgitt i 2004.
I 2005 mottok han en ærespris for sine samlede verker fra den Tamazighiske forening i Paris, et organ som forsvarer og promoterer det berbiske språk og kultur.
Gresskarordenen
Se teksten
Cucurbitales er en orden i Rosidae. Det finnes 2300 arter i sju familier. Den største familien er Begoniaceae med 1400 arter og Cucurbitaceae med 825 arter. Mange av Cucurbitales er kjente og økonomisk viktige plantarter. De fleste finnes i tropiske områder, enkelte i subtropiske og tempererte regioner.
Familier
De åtte familiene og noen av deres slekter i ordenen omfatter:
Darko Macan
Darko Macan (født 1966 i Zagreb) er en kroatisk forfatter, illustratør og tegneserieskaper. Han har sitt felt innen sjangrene science fiction og fantastisk litteratur. Han er også redaktør. Under pseudonymet Cecile Quintal har han skrevet en rekke artikler om tegneserier.
Biografi
Macan er født og oppvokst i Zagreb, hvor han fortsatt bor. Han er utdannet innen historie og arkeologi ved University of Zagreb.
Han har tegnet og skrevet en rekke tegneserier, hovedsakelig på kroatisk. I 1993 ble han introdusert til det USA|amerikanske tegneseriemarkedet da han og hans kroatiske landsmann Edvin Biuković leverte sitt arbeid til selskapet Dark Horse Comics. Han har også tegnet Donald Duck og Mikke Mus for Disney. Macan er nominert til Eisnerprisen to ganger (for Grendel Tales: Devils and Deaths og Prayer to Sun).
Han har gitt ut over førti korte noveller innen science fiction og fantastisk litteratur, to science fiction-romaner og tre barnebøker. Han har vunner fire SFERA priser og to ganger Grigor Vitez-prisen.
Trine Nordgård Stensaas
Trine Nordgård Stensaas (født 27. mai 1980 i Trondheim) er en norsk fotballspiller. Hun startet karrieren i Byåsen i Trondheim, og spilte fra 2002 fem år i toppserielaget Trondheims-Ørn og deretter to sesonger i Røa. Nordgård Stensaas scoret utlikningsmålet i finalen i cupfinalen i 2002 i siste spilleminutt, som sikret ekstraomganger og etter hvert cupseier til Trondheims-Ørn.
Darko Macan
Biografi
Han er også redaktør for det kroatiske tegneseriemagasinet «Q strip».
Kilder
comicbookdb.com om Macan
Trine Nordgård Stensaas
Trine Nordgård Stensaas er gift med Ståle Stensaas, og sammen har de datteren Sophie. Da Ståle Stensaas gikk fra Rosenborg til FC Lyn Oslo våren 2007, flyttet hele familien til Oslo. Trine Nordgård Stensaas fikk jobb i Oslo for det samme motemagasin hun hadde jobbet for i Trondheim.
Sommeren 2007 trente Nordgård Stensaas en periode med Røa samtidig som hun fortsatt spilte for Trondheims-Ørn. Hun meldte senere overgang til Røa i høstsesingen, der hun ble gjenforent med Marie Knutsen fra både Byåsen og Trondheims-Ørn. Nordgård Stensaas scoret tre mål for sin nye klubb (i tillegg til to for sin gamle) og ble seriemester med Røa i 2007. Året etter ble Stensaas serie- og cupmester med Røa. Da Ståle Stensaas' kontrakt med Lyn gikk ut etter sesongen 2008, flyttet familien tilbake til Trondheim, der Nordgård Stensaas noe overraskende valgte å spille for Byåsen igjen i andre divisjon. Hun spilte deretter i Malvik, Kattem og Trondheims-Ørn.
Meritter
Med Trondheims-Ørn:
Med Røa:
Thomas Lamparter
Thomas Lamparter (født 9. juni 1978) er en sveitsisk bobkjører som deltok i de olympiske vinterleker 2006 i Torino, 2010 i Vancouver og 2014 i Sotsji.
Lamparter vant en olympisk bronsemedalje i bobsleigh under vinter-OL 2006 i Torino. Sammen med Martin Annen, Beat Hefti og Cédric Grand kom han på tredjeplass i firerbob bak Tyskland og Russland.
Lamparter ble verdensmester i bobsleigh 2007 i St. Moritz i firerbob.
Fanny Burney
Frances Burney, også kjent som Fanny Burney og, etter at hun ble gift, som Madame d’Arblay, (født 13. juni 1752, død 6. januar 1840) var en engelsk romanforfatter, dagbokskribent og dramatiker.
Bakgrunn
Hun ble født i Lynn Regis, i dag hetende King’s Lynn, England, i 1752 som datter av musikkhistorikeren Charles Burney (1726–1814) og hans hustru Esther Sleepe Burney (1725–1762). Som det tredje barnet av seks, utdannet hun seg selv og begynte å skrive det hun selv kalte for «skriblerier» da hun var ti år.
I 1793, 42 år gammel, giftet hun seg en franskmann i eksil, general Alexandre D'Arblay. Deres eneste sønn, Alexander, ble født i 1794. Etter en langvarig forfatterkarriere og et opphold fra 1802 i Frankrike som varte i ti år (ektefellen håpet på en militær karriere), bosatte hun seg i Bath hvor hun døde i 1840. Under oppholdet i Frankrike ble hun rammet av brystkreft, og gjennomgikk en mastektomi uten bedøvelse.
Forfatter
I sitt forfatterskap hadde hun et øye for sosieteten og merket seg bestemte hendelser, noe som ble benyttet i brevromanen Evelina som ble utgitt anonymt i 1778. Romanen fikk oppmerksomhet og ble berømmet av dr. Samuel Johnson og Joshua Reynolds. Den fortalte om en ung, uskyldig kvinne fra landet og hennes sjokkerende møte med det løsslupne og hensynsløse livet i London.
Burney kom til å inngå i kretsen rundt dr. Johnson og fikk en plass ved hoffet til kong Georg IIIs gemal, dronning Sophie Charlotte. Hun skrev ytterligere tre romaner; Cecilia (1782) (som også ble utgitt på svensk i årene 1795-1797), Camilla (1796) og The Wanderer (1814). Hun er også kjent for sine dagbøker; The diary of Fanny Burney (utvalg 1940), The journals and letters of Fanny Burney (1972-1984) og The early journals and letters of Fanny Burney (1988-2003). Der skildrer hun blant annet de fem ulykkelige årene ved hoffet.
Sminesbrua
Sminesbrua er ei bru i Nærøy kommune i Trøndelag. Brua er 152,5 meter lang og har et hovedspenn på 85 meter. Brua er en del av fylkesvei 769.
Pytagoreer
Pytagoreerne var et filosofisk broderskap og esoterisk sekt i antikken som ble opprettet av Pytagoras år 530 f.Kr. i Kroton, Magna Graecia, dagens Sør-Italia.
Pytagoreerne, Pytagoras’ elever og disipler, var strengt avholdende og asketiske. De skulle hengi seg til musikk, matematikk og astronomi. Etter hvert ble de innviet i kultens høyere grader som da fikk trekk av mystikk, filosofi og politikk. Senere ble disse emnene kjent som quadrivium, det vil aritmetikk, geometri, musikkteori og astronomi. Emnene innenfor quadrivium kom til å utgjøre en vesentlig del av katedralskolene og universitetene i middelalderen og langt inn i nyere tid, som en del av de såkalte frie kunster.
Pytagoreerne forsøkte å forklare hele verden ved hjelp av enkle matematiske prinsipper. For dem var kosmos tallforhold. Matematikk og tallsymbolikk var for dem av en mystisk og religiøs karakter som ikke tålte nærmere analyse. Musikken hadde ført deres tanker mot tallenes betydning. Når de fant tonen fra en streng, berodde det på dens lengde og spenningen, ikke på materialet. Matematikk har derfor siden den gang vært astronomiens viktigste verktøy.
Tallmystikk hadde utviklet matematikken. Det virker også som om pytagoreerne var de første som intuitivt forsto vitenskapens store viktighet og å kunne anvende den til frigjøring. Derfor kunne den bare åpenbares en liten innviet gruppe av troende, som også kunne være kvinner. Slik møttes to i noens øyne kanskje uforenlige verdener. Siden den gang har den rasjonelle vitenskapen levd side ved side med andre anskuelser med grunnlag i mystisisme og vitenskap.
Pytagoreerne var tidlig ute og hevdet at jorden var rund. At alle planetene, innbefattet jorden og solen, kretset rundt en sentral flammende ild, var Filolaos bidrag.
Det var også pytagoreerne som, inspirert av enkle tallforhold skapte harmonier, innførte teorien om stjernene og plantene var i festet i tenkte sfærer som bevegde seg rundt et felles sentrum. Bevegelsen førte til toner som strengene på et musikkinstrument. Sfærenes radier var avpasset slik at tonene harmoniserte, men bare de innvigde kunne høre sfærenes harmoni.
Gilles Quénéhervé
Gilles Quénéhervé (født 17. mai 1966 i Paris) er en fransk tidligere friidrettsutøver (sprinter) som hovedsakelig konkurrerte på 200 meter.
Lion’s Head
Lion's Head («Løvens hode») er et fjell som ligger mellom Table Mountain og Signal Hill i Cape Town i Sør-Afrika. Det har en høyde på 669 moh. Fjelltoppen former den dramatiske bakgrunnen til byen Cape Town og er en del av Table Mountain nasjonalpark.
Gilles Quénéhervé
Karrierens høydepunkt var sølvmedaljen under VM 1987 i Roma, bak amerikanske Calvin Smith, med tiden 20,16, som fortsatt er fransk rekord.
Året etter, i OL i Seoul, ble det bronsemedalje på 4 x 100 meter, sammen med lagkameratene Bruno Marie-Rose, Daniel Sangouma og Max Morinière.
Lion’s Head
Historie
I det 17. århundre var fjellet kjent som Leeuwen Kop (Lion's Head) av nederlenderne, mens Signal Hill var kjent som Leeuwen Staart (Lion's Tail) ettersom formen ligner en løve eller sfinks som bøyer seg. Britene i det 17. århundre kalte fjellet Sugar Loaf.
Omgivelser
Byens forsteder omgir fjellet og Signal Hill på så å si alle kanter, men streng forvaltning av byens myndigheter har holdt utviklingen av boliger i høyere strøk nede. Området er av betydning for Kappmalayer-samfunnet, som historisk sett bodde i Bo-Kaap-kvartalet nær Lion's Head. Det finnes en rekke historiske graver og helligdommer (kramats) av malayiske ledere på de nedre fjellsidene.
Geologi, flora og fauna
Den øvre delen av fjellet består av flattliggende Table Mountain-sandstein, og de nedre bakkene er dannet av kappgranitt og Malmesbury-formasjonen, som er eldre prekambrisk steiner.
Aktiviteter
Lion's Head er kjent for spektakulær utsikt over byen, og den timelange klatreturen til toppen er spesielt populær under fullmåne. Fjellsidene er også et godt utgangspunkt for paraglidere.
Emisjonståke
Emisjonståker er et bredt begrep som favner om gasståker som er synlige ved at de selv sender ut lys. planetariske tåker, H II-regioner og supernovarester hører til denne kategorien.
I H II-regioner er det den sterke ultrafiolette strålingen som ioniserer atomene i tåken og får de til å sende ut lys når elektronene blir fanget inn igjen. Noe lignende skjer i planetariske tåker; bare at det her er den sentrale hvite dvergen som sender ut strålingen.
I supernovarester kommer energien først fra den radioaktive nedbrytingen av nikkel og kobolt til jern. Senere kommer den fra den kinetiske energien til materiet i supernovaresten som i starten farer utover med hastigheter opp mot 20,000 km/s. I supernovarester som Krabbetåken kan tåken også få energi fra den sentrale pulsaren i form av elektroner med høy energi og sende ut lys gjennom synkrotronstråling.
Mørke tåker og refleksjonståker hører ikke inn under begrepet selv om de sender ut mikro- og radiobølgestråling.
Harald Juell
Harald Juell (født 17. mars 1894 i Arendal, død 17. mai 1980 i Oslo ) var en norsk diplomat, forretningsmann og forfatter.
Første verdenskrig og mellomkrigstiden
Fra 1914 til 1916 var Juell sekretær ved det norske konsulatet i Alger. I 1921 arbeidet han en kort tid ved Opplysningskontoret for næringsveiene før han i 1922 gikk inn i utenrikstjenesten. Juell var ansatt i Utenriksdepartementet til 1929, da han tok permisjon for å være administrerende direktør for franske gruveselskaper i Etiopia. I årene 1929 til 1932 arbeidet Juell i Addis Abeba. Han utga også en bok om sin tid i Etiopia. I 1932 gikk han tilbake til utenrikstjenesten og ble sekretær for den norske delegasjonen som forhandlet handelstraktat med Storbritannia.
Andre verdenskrig
Fra 1938 til 1941 var han legasjonssekretær ved Norges legasjon i London. I 1941 var han også medlem av kringkastingens programråd i London. I 1941 ble han stasjonert i Canada, der han tjenestegjorde som konsul i Halifax som var en viktig konvoihavn under andre verdenskrig. I krigsårene var Juell sentral i norsk skipsfartsinteresser i Canada. Han arbeidet også for sjøfolkenes interesser og var bl.a. med i styret for Sjøfolkenes hvilehjem i Chester og sosialkomitéen i Halifax. Han var også offentlig forsvarer ved den norske krigsretten i Canada. Juell var konsul i Halifax til 1946. Han utga senere en bok om krigsseilerne og konvoifarten under andre verdenskrig.
Arkiv
Juell testamenterte sitt arkiv til Aust-Agder-Arkivet. Arkivet omfatter dokumentasjon direkte knyttet til Juells virksomhet. I tillegg finnes det en del brev- og regnskapssaker etter hans foreldre og noen dokumenter fra Juells samlervirksomhet. En god del av materialet består også av manuskripter og forarbeider til Juells litterære produksjon, samt en mengde fotografier og avisutklipp.
Ordenstildelinger
Juell mottok en rekke ordener i sitt virke. I 1946 ble han utnevnt til ridder av 1. klasse av St. Olavs Orden for embetsfortjeneste. I 1973 ble han kommandør med stjerne. Juell var også kommandør med stjerne av den greske Føniksordenen, kommandør av den belgiske Leopold IIs orden og kommandør av Etiopias stjerneorden.
Sidsel Endresen
Sidsel Margrethe Endresen (født 19. juni 1952 i Trondheim) er en norsk jazzvokalist, komponist og tekstforfatter. Siden 1976 har hun vært bosatt i Oslo og deltatt på en rekke utgivelser med vokalgruppen Chipahua (1979–) og Jon Eberson Group (1980–1987), og medvirkende hos bl.a. Lava (1982–1984). I tillegg har hun i samarbeid med Django Bates, Jon Christensen og Nils Petter Molvær, gitt ut So I write (1990) og Exile (1994) på ECM, fulgt av duetter med Bugge Wesseltoft: Night song (1994) og Duplex ride (1998) på Curling Legs og Out here, in there (Jazzland 2002).
Sammen med Elin Rosseland og Eldbjørg Raknes dannet hun improtrioen ESE 1995-1999 (Gack, Jazzland 1998). Videre utviklet hun Undertow (Jazzland 2000) med Audun Kleive, Patrick Shaw Iversen, Roger Ludvigsen (samt Molvær og Wesseltoft), skrev filmmusikk til Runi Langums Expedition (2000) og var solist i sin selvskrevne opera Lautleben (2001) der Rolf Wallin komponerte.
G-funk
G-Funk, en forkortelse for gangsta funk, en musikksjangre som ble utviklet av Dr. Dre, NWA og andre hiphop-artister fra Los Angeles på 1990-tallet. Musikken tar utgangspunkt i 70-tallets funk, spesielt miljøet rundt George Clinton og hans band Parliament/Funcadelic.
Bockara
Bockara er et tettsted i Oskarshamn kommune i Kalmar län i Småland i Sverige. I 2010 hadde tettstedet 316 innbyggere.
Cédric Grand
Cédric Grand (født 14. januar 1976) er en sveitsisk bobkjører som deltok i de olympiske vinterleker 1998 i Nagano, 2002 i Salt Lake City, 2006 i Torino og 2010 i Vancouver.
Grand vant en olympisk bronsemedalje i bobsleigh under vinter-OL 2006 i Torino. Sammen med Martin Annen, Beat Hefti og Thomas Lamparter kom han på tredjeplass i firerbob bak Tyskland og Russland.
Andokides
Andokides (gresk: Ἀνδοκίδης; født 440 f.Kr., død 390 f.Kr.) var en av de ti attiske oratorene.
Kratskog
Kratskog, Historier og Skitser er en novellesamling av forfatteren Knut Hamsun. Den ble utgitt i 1903 i København av Gyldendal. Fortellingene her er forskjelligartede, fra det komiske til det dystre, med selvopplevde innslag og reisefortellinger.
Håndball-EM
Håndball-EM er et mesterskap for både kvinner og menn arrangeres av European Handball Federation (EHF) og er arrangert annethvert år siden 1994.
Det arrangeres:
Se også:
Olav av Foss
Olav av Foss var en norsk stormann i middelalderen fra Ryfylke som eide den historiske Foss gård i Hjelmeland på slutten av 1200-tallet. Han nevnes som ridder i kildene.
Buddhisme
Buddhisme er en ikke-teistisk religion, eller filosofi, som er basert på læren fra Buddha (Siddharta Gautama) som levde fra ca. 563 f.Kr. til ca. 483 f.Kr. i Nord-India/Nepal. Buddhismen spredde seg gradvis derfra gjennom Sør-Asia til Midtøsten, Sentral-Asia, Sørøst-Asia, og de nordøstasiatiske landene Tibet, Mongolia, Kina, Korea, Japan og Taiwan.
Olav av Foss
Om Olav er det skrevet: «Den første kjente mann som bodde på Foss var ridderen Olaus de Foss - Olav av Foss. Han nevnes første gang i et brev 13. juni 1298 og den 19. juni 1299 nevnes han sammen med flere andre stormenn i Ryfylke, blant annet Arnbjørn på Hebnes, i en konflikt med biskop Arne i Stavanger». Han var far til Åsulv av Foss som arvet godset Foss etter ham.
Buddhisme
Buddhisme kan beskrives som «veien til den grunnleggende forandringen Buddha erfarte», og sentrale elementer er ikkevoldsetikk, meditasjon for selvinnsikt og visdom, som vil si å «utvikle selvinnsikt og derigjennom forståelse av den tilværelsen man er en del av.»
Olav av Foss
Våpenskjold
En arvtager til Olav på Foss brukte våpenskjold, slik vi ser i seglet til sysselmannen Jørund Arnesson på Voss. Der er det en rødrev iført hjelm med økser på. Rev ble brukt i våpenskjoldene til flere kontinentale adelsfamilier med navnet Voss . Dette navnet («Voss») og stedsnavnet/ordet «Foss» uttales fonetisk likt som ord for «rev» i flere (av datidens) germanske språk (sammenlign «vos» på nederlandsk, «fox» på engelsk og «fuchs» på tysk).
Faren til Jørund Arnesson, Arne Jørundsson på Voss, hadde imidlertid tilnavnet rev. Han brukte i seglet sitt fra 1330 et skjold med noe som ligner en tønnehjelm og under denne to skråstilte og utadvendte økser. Sønnen, Jørund Arnesson, brukte et segl i 1351 uten skjold, men med et seglmotiv som består av en løpende rev med hjelm på hodet og økser øverst på hjelmen, samt med et klede flagrende bakover fra hjelmen. Jørund Arnessons segl fra 1376 har et skjold med en lignende hjelmprydet rev som er plassert opprett med hodet bøyd bakover, slik som vist her.
Buddhisme
Buddhisme i Vesten
Det var ikke før europeisk kolonisering av buddhistiske land i Asia i det 19. århundre at detaljert kunnskap om buddhismen ble tilgjengelig for et større antall mennesker i Vesten. Den første engelske oversettelsen av Den tibetanske dødeboken ble publisert i 1927, og de første buddhistene som kom til USA var kinesiske og japanske innvandrere som etablerte templer for eget bruk. Innvandrermunker begynte snart å nå et vestlig publikum, og den bredere new age-bevegelsen viste seg svært mottakelig for buddhistiske temaer. I 1965 etablerte munker fra Sri Lanka Washington Buddhist Vihara i Washington D.C., som ble det første theravada-klosteret i USA.
Olav av Foss
Våpenskjold
Fornavnet Olav representeres ofte gjennom økser i våpenskjold og bumerker på grunn av den sakrale tilknytningen til Olav den hellige ved hans symbol.
Buddhisme
Buddhisme i Vesten
Mange hollywoodfilmer med buddhistiske temaer, slik som Kundun, Little Buddha og Syv år i Tibet, har hatt stor kommersiell suksess, og filmer som for eksempel Matrix-trilogien har kjernetematikk som også kan knyttes til buddhistisk filosofi.
Olav av Foss
Våpenskjold
Det er ukjent om Olav brukte noe segl eller våpenskjold med øks. Vi vet derfor ikke om Jørund Arnesson hadde øksene som et såkalt talende våpen for navnet Olav. Revefiguren tyder på at våpenet kan være talende for Jørund Arnesson selv, men vi vet ikke om også han hadde tilnavnet rev slik faren hadde.
Buddhisme
Buddhismens mål
I buddhismen søkes ikke en ekstern frelse slik begrepet tradisjonelt forstås i andre religioner, men det høyeste målet i buddhismen er å oppnå «nirvana» (Sanskrit) / «nibbāna» (Pali). I buddhistisk tenkning anses dette som noe man først kan oppnå når man har eliminert de grunnleggende årsakene til emosjonell lidelse og forvirring i eget sinn. Metoden går derfor ut på å frigjøre seg fra de bakenforliggende årsakene, de såkalte «sinngiftene» (innbilninger og forutinntatthet, samt vanemønstre av grådighet og begjær, hat, arroganse og misunnelse), ved at man i stedet for å tenke, tale og handle ut fra disse, «våkner opp» og forholder seg til virkeligheten og med sann visdom ser den slik den virkelig er, som fører til en opplevelse av fullstendig og endelig frihet – nirvana.
Buddhismen omfatter en modell av menneskesinnet som søker å kartlegge de mekanismene som gjør at vi tenker, føler og handler slik som vi gjør, og buddhistisk praksis går i stor grad ut på å gjenkjenne og forstå seg selv i henhold til denne modellen, slik at tanker og handlinger kan komme over i et fruktbart, konstruktivt og etisk gagnlig spor. Det er mulig å se likhetstrekk i deler av buddhistisk praksis med det som i moderne psykologi benyttes og omtales som kognitiv terapi.
Buddhismens etikk bygger på prinsippene om respekt for alt liv, samt en måteholden livsførsel. Praksisen fokuserer på etisk-moralsk selvdisiplin (sila), meditativ konsentrasjon/absorpsjon (samadhi), uforbeholden kjærlighet (mettā), som dermed gir forutsetninger for utvikling av sann visdom (prajñā/pañña).
Buddhismen har gjennom århundrene utviklet seg til et mangfold av retninger eller skoler. Mens noen anser buddhismen som hovedsakelig en filosofi eller livsanskuelse, vil andre tillegge buddhismen en klar religiøs betydning. En rekke steder har den tatt opp i seg lokale skikker og folketro, mens hovedkjernen og essensen i læren (Buddhadharma) er beholdt og fortsatt til stede. Buddhismen forholder seg ikke til en allmektig skapergud – herav omtalen av livssynet som et ikke-teistisk, men buddhismen anerkjenner eksistensen av andre bevisste vesener utenfor vår menneskelige verden, som slik utgjør en bredere buddhistisk kosmologi med et mangfold av mulige destinasjoner for gjenfødelse etter det inneværende menneskeliv. Vår moralske og etiske livsførsel gjennom dette livet, samt graden av utvikling i meditative tilstander vil være utslagsgivende for neste gjenfødelse og hvor vidt den blir en ønskelig eller uønskelig destinasjon. Vesener som i buddhistiske tekster omtales som «devaer» kan for eksempel sammenlignes med det vi i Vesten kjenner beskrevet som «engler» eller «himmelske skikkelser», og innehar mange beundringsverdige kvaliteter som ofte tillegges disse. Fra et buddhistisk perspektiv er imidlertid disse eksistensene også tidsbegrenset i sine livsløp, som i likhet med alt annet liv her på jorden er i stadig forandring og på ett eller annet tidspunkt vil forgå. Selv om levetiden betegnes som usedvanlig mye lengre relativt til våre menneskeliv, gjelder de universelle naturlovene også der, og kan gjerne føre til å bli mistolket som «evig-levende» av nettopp denne grunn. En fullt opplyst Buddha, som oppstår uhyre sjelden, overgår med sin innsikt og kjærlighet alle andre levende vesener – det være seg mennesker, devaer og guder, og det oppstår angivelig ikke mer enn én om gangen i samme inneværende tidsperiode, og heller ikke så lenge læren – Buddhadharma, fortsatt er tilgjengelig i verden.
Buddha
Buddha er et ord som har opphav i de gamle indiske språkene Pāli og sanskrit, og betyr «en som har våknet». Begrepet stammer fra verbet «budh», som betyr «å våkne» eller «å bli opplyst» og «å begripe».
Ordet «Buddha» refererer altså ikke bare til den historiske Buddha, Siddharta Gautama som levde for rundt 2 500 år siden, men betegner alle som oppnår sann og fullstendig innsikt om eksistensen og verden vi lever i, og slik opplever den endelige frigjøringen fra samsara, med andre ord Nirvana / Nibbāna. I den betydning tror buddhister at det har levd mangfoldige Buddhaer, og at også flere vil komme.
Siddharta Gautama påberopte seg ikke å være en gud, og heller ikke at han var inspirert eller sendt av noen gud. En Buddha er en som har våknet og erkjent eksistensens og virkelighetens sanne natur og dermed blitt fri fra grepet som sinnsgiftene har hatt på ens sinn og livsførsel. Prinsippene som styrer livets gang og som dermed også gjør det mulig å nå åndelig opplysning, kalles Dhamma (Pali) / Dharma (Sanskrit), eller Buddhadharma – som i denne sammenhengen betyr «naturlov», «doktrine» og «sannhet».
Verdensbilde
Ifølge buddhistisk tankegang er alle fysiske og mentale fenomener i konstant forandring. Fysiske og mentale fenomener oppstår på grunn av sammensatte årsakssammenhenger; de har en betinget eksistens for kortere eller lengre tid, før de endres, for dermed å opphøre igjen. Hele veien er ethvert fysisk eller mentalt fenomen selv årsak og betingelse for andre betingede fenomener i den antakelig grenseløse «veven» av årsak og virkning i kosmos. Denne lovmessigheten gjelder alle betingede fysiske og mentale fenomener, men unntak av tilstanden nirvana, som omtales som fullstendig ubetinget og tidløs.
Et levende vesen kan gjenfødes på ulike typer eksistensplan, avhengig av sine karmiske forutsetninger. Det finnes ugunstige eksistensplan preget av intensifiserte lidelser og tilstander av dyp forvirring – gjerne uten en fysisk definerbar menneskekropp (som vi kjenner beskrevet i de fleste kulturer som ånder og gjenferd etc.), eller man kan gjenfødes i dyreriket, som også anses som mindre ønskelig, da de generelt preges av en høy grad av stress og lidelse relatert til overlevelse i seg selv, i tillegg til et begrenset utviklingspotensial som følge av potensielt bevissthetsnivå til sammenligning med eksempelvis mennesker. Her kan man se grunnlaget for at buddhistisk tanke søker å avstå fra å påføre dyr unødig lidelser, og setter respekt for alt levende i høysetet. Noen skoler i buddhismen insisterer på vegetarianisme, dog Buddha kun nektet sine munker og nonner å avstå fra almissemat dersom det var mistanke om at dyr var slaktet i hovedhensikt å tilbys dem, og ikke primært for et familiemåltid.
Det finnes også høyere eksistensplan i den buddhistiske kosmologien, som er preget av vedvarende intense lykkefølelser, som man kjenner igjen fra beskrivelser av ulike himmelske tilværelser i ulike religiøse tradisjoner. I buddhistisk kosmologi anses imidlertid heller ingen av disse eksistensplanene evige, men er under samme lov om forgjengelighet, som er preget av nye gjenfødsler som dermed vil medføre en viss form for uvisshet og stress, uansett hvor subtil – nettopp på grunn av de usikre fremtidsutsiktene og flyktige natur. Dette vil dermed utelukke ideer om såkalte «evige» fortapelser etc., selv om livsløp i lavere eksistensplan angivelig skal kunne vare svært lenge. I buddhismen regnes det spesielt gunstig å bli gjenfødt som menneske, fordi den generelle balansen mellom lidelse og velbehag her gjør det lettere å komme til en erkjennelse om den større sammenhengen vi befinner oss i, og dermed kan fordre et sunt begjær om å dedikere sin innsats frem mot fremtidig frigjøring fra samsara.
Buddhismens hellige tekster
Kort tid etter Buddhas bortgang (parinibbana) oppsto behovet for å samle de muntlige tradisjonene omkring fremstillingen av læren og den praksis Sanghaen skulle følge – og i henhold til den tradisjonelle fremstillingen begynte denne prosessen allerede under det første store «rådsmøtet» i Rajagrha i år 483 f.kr. Tekstene ble senere skrevet ned ca. 100 år f.Kr. på Sri Lanka på språket pali, et klassisk indisk språk som er beslektet med sanskrit.
Tipitaka («de tre kurvene»; sanskrit: Tripitaka) er navnet på de eldste tekstene i buddhismen, og regnes som kanon innenfor Theravādaskolen. Tekstene er mange og varierer i lengde; og de samlede utgavene finnes på over 20 000 sider. Som navnet tilsier, består denne tekstsamlingen av tre deler:
Det finnes også mange andre buddhistiske skrifter på forskjellige språk. Et par viktige skrifter er «Kong Milindas spørsmål» (fra det 1. århundret) og det dogmatiske arbeidet «Veien til renhet» av Buddhagosa (5. århundre).
I Mahayanabuddhismen finnes dessuten flere autoritative tekster formulert av munker i etterkant av Buddhas levetid, særlig i kinesisk og japansk tradisjon. Blant disse er for eksempel Hjertesutraen (sanskrit: Prajnaparamita sutra), Diamantsutraen, Lotussutraen, Lankavatara sutra, Avatamsaka sutra, Lam Rim og Sukhavativyuha.
De fire edle sannheter
Buddhas lære forklarer hvordan den emosjonelle utilfredsheten man gjennomgår i livet springer ut av en grunnleggende mistolkning av verden rundt oss, som gis uttrykk i higen og begjær, tilknytninger og aversjoner – men presiserer at dette kan endelig kureres ved riktig praktisering av Den åttedelte veien. Denne grunnlæren omtales som «De fire edle sannheter» og består av følgende:
De fire edle sannheter er slik strukturert mye på samme måte som en medisinsk diagnose – med symptom, årsak, prognose og kur.
Den åttedelte veien
For fullt ut å forstå de edle sannhetene og virkelig kunne etterprøve dem, foreskrev Gautama Buddha følgende levesett eller livs-sti, som består av: (opprinnelig Pali begrep står skrevet i parentes)
Den åttedelte veien blir i enkelte tilfeller referert til som en progressiv serie av nivåer som utøveren gjennomgår: kulmineringen av det ene leder til begynnelsen av det andre, men det er mer vanlig å betrakte stegene på 'stien' som at de utvikles simultant og gjensidig forsterker hverandre kontinuerlig gjennom prosessen. Den åttedelte veien består essensielt av 3 hovedgrupperinger og betraktes som utviklingen av 1) Sila – som betyr etisk og moralsk disiplin i alt en foretar seg verbalt, fysisk og mentalt. 2) Samādhi, som er fullstendig tilstedeværelse og mental absorpsjon. 3) Paññā, som kan anses som resultatet av de to foregåendes vellykkede utvikling, og innebærer den høyeste visdom og innsikt i vår sanne eksistens.
De ti treningsreglene
Buddhister søker etter beste evne å følge disse fem grunntankene, eller "treningsreglene" for etisk livsførsel:
I tillegg har munker og nonner minst fem ekstra grunnregler: 1. Ikke innta måltider etter klokken 12.00
3. Ikke pynte seg eller dekorere kroppen, bruke parfyme osv.
4. Ikke sove på høye, luksuriøse senger
5. Ikke bruke penger
Weichang Manzu Menggu
Weichang (kinesisk: 围场满族蒙古族自治县; pinyin: Wéichǎng mǎnzú měnggǔzú Zìzhìxiàn, ᠸᡝᡳᠴᠠᠩ ᠮᠠᠨᠵᡠ ᠮᠣᠩᡤᠣ ᠪᡝᠶᡝ ᡩᠠᠰᠠᠩᡤᠠ ᠰᡳᠶᠠᠨ ᠸᠧᠢᠴᠠᠩ ᠮᠠᠨᠵᠤ ᠮᠣᠩᠭ᠋ᠣᠯ ᠥᠪᠡᠷᠲᠡᠭᠡᠨ ᠵᠠᠰᠠᠬᠤ ᠰᠢᠶᠠᠨ) er et autonomt fylke for mandsjuer og mongoler i byprefekturet Chengde i provinsen Hebei i Folkerepublikken Kina. Weichang ligger aller lengst nord i Hebei.
Buddhisme
De ti treningsreglene
Disse levereglene er ikke plikter som påtvinges, men kan anses som sunne mål som man gir seg selv i respekt og kjærlighet til både en selv og verden rundt oss.
Middelveien
Beskrivelsene fra historiene om Buddha da han fortsatt var "Bodhisattaen" prins Siddhatta Gotama, forteller at han vokste opp som tronarving i en kongerike og var omgitt av overflod og velstand, og at han senere gikk hen og praktiserte asketiske disipliner, inspirert av daværende lærere og andre spirituelle søkere, og førte blant annet til at han sultet kroppen og utsatte seg selv mange smertefulle opplevelser. Formålet var at gjennom å nekte kroppen det sinnet begjærte kunne man til slutt nå fullstendig frihet som følge, men ingen av disse "ekstreme" metodene han praktiserte i løpet av den 6 års perioden han tilbrakte vandrende, gav svarene han lette etter. Først etter han bestemte seg for å avbryte denne harde askesen var han i stand til å oppnå full opplysning. Han "gjenoppdaget" dermed og karakteriserte Den åttedelte veien som Den gyldne middelveien, som er et balansert levesett og disiplin hvor man avstår fra de to utilfredsstillende ytterkantene av ekstrem askese og ekstrem hedonisme.
Weichang Manzu Menggu
Historie
Området var i lange tider beitemarker for mongolske stammefolk. Tidlig i Qing-dynastiets tid skjenket auqan-, kharchin- og onnigudmongolene det hele til Kangxi-keiseren, som så gjorde det om til Mulan jaktområde. Som kongelig jaktpark var den ganske romslig, på rundt 9.000 km2, omtrent som Rogaland. På den tiden, bortsett fra noen soldater som forsvarte og vedlikeholdt dette keiserlige jaktområdet, ble andre vanlige mennesker forbudt å bo i området. Det lå i behagelig nærhet til det keiserlige sommerpalasset i Chengde.
Buddhisme
Middelveien
I buddhismen anses ikke sanselige gleder i seg selv som grunnleggende galt, men utfordringen som følger er at de ofte medfører forvirring eller en ugunstig avhengighet til disse sanseopplevelsene i seg selv. Problemet med å basere sin idé om lykke på ytre omstendigheter er at man lett kan ende opp med usunne reaksjoner når man av ulike grunner blir forhindret å oppnå det man vanligvis søker lykken i. Det langsiktige problemet er imidlertid at disse former for lykke også er flyktige, essensielt ukontrollerbare og uforutsigbare – i dyp kontrast til den sanne og varende lykke som er innen rekkevidde når man er frigjort fra det emosjonelle behovet for å "nære" oss gjennom sanse-stimuli, og heller ikke lenger klamrer seg til livet, eller motsatt, søker opphør av sin eksistens her i verden.
Weichang Manzu Menggu
Historie
Mot slutten av Qing-tiden ble det anlagt en hestepaddock. Etter 1911-revolusjonen flyttet det gradvis noen bønder dit, men klimaet var kaldt og ikke egnet for landbruksproduksjon.
I 1913 omgjorde den nye nasjonale regjeringen jaktparken til et fylke, som fikk navnet Weichang.
Buddhisme
Tilflukt i De tre juveler
Buddhister søker det som tradisjonelt omtales «tilflukt i De tre juveler». Dette er et symbol for Buddha, Dhamma / Dharma og Sangha. Sangha er et begrep som brukes noenlunde ulikt, men opprinnelig brukt om samfunnet med munker og nonner – og De som har nådd frem til ett av de fire ulike nivåer av opplysning, "Den Edle Sangha". I noen tilfeller brukes Sangha begrepet imidlertid om alle praktiserende buddhister, det vil si både lekfolk og ordinerte munker og nonner.
Weichang Manzu Menggu
Administrative enheter
Storkommuner: Kommuner:
Samferdsel
Kinas riksvei 111 løper gjennom området, på sin vei fra Beijing via Chifeng til Jiagedaqi i provinsen Heilongjiang.
Buddhisme
Tilflukt i De tre juveler
Mens de karmiske lovene vil gjelde frem til en når opplysning (årsaks- og effekt-sammenhengen mellom tidligere tanker, handlinger og ord – er det mulig å unngå lidelsen som følger disse ved å praktisere Dharma, i henhold til veien Buddha beskrev opp mot full innsikt og nirvana. Det er her Dharma blir referert til som «tilflukt», ofte metaforisk kalt en «flåte», som en midlertidig tilflukt og hjelpemiddelet som lar en «krysse elven». Det virkelige målet nås først på «den andre siden av elven», hvor man trygt kan gi slipp på «flåten» av mestringsstrategier og teknikkene Den åtte-delte vei fordrer – imidlertid ikke før man har nådd den fulle innsikten og forståelsen som følger "landgangen" på den andre siden.
For dem som søker full opplysning, innebærer det å ta tilflukt i og innrette seg etter oppfordringene som inngår i prosessen: å følge den grunnveien som så mange andre har fulgt dertil tidligere. Det inneholder dermed nødvendigvis elementer av tillit til at opplysning faktisk er mulig, og at man før eller siden må ta en beslutning for hvilken vei en vil gå og med hvor stor innsats man vil investere – ettersom man ikke kan vite med full sikkerhet at man når helt frem i det inneværende livsløp. Mange buddhister bruker gjerne jevnlige resiteringer, for å minne seg selv på hva som er deres overordnede mål her i livet og for å henlede sin beslutning om veivalget innover til frigjørelse. Den kan for eksempel lyde slik:
De tre hovedretningene i buddhismen
Buddhismen har utviklet seg til et antall forskjellige retninger som kan kategoriseres i tre hovedgrener: Nikaya (Theravada; tidligere omtalt som Hinayāna), Mahāyāna, og Vajrayāna. Innenfor Nikaya er det kun Theravada som fortsatt praktiseres, og regnes som den eldste tradisjonen som fortsatt er i voksende utvikling, inkludert i Norge og den vestlige verden forøvrig.
Theravada
Theravada («De Eldstes vei») baserer sin praksis og doktriner utelukkende på Paliskriftene, som er en samling tekster kjent som agamas eller nikaya-suttaer (sutraer). Begrepet utgår også historisk fra da de eldste munkene (Theraene) som stod i mot strukturendringene en stor gruppe «yngre» munker ønsket gjennomslag for etter Buddhas levetid. (Thera betegner en munk som har minst 10 år som fullt ordinert Bhikkhu). Nikaya-suttaene er de eldste kjente skriftene innen buddhistisk litteratur, og er akseptert som autentiske i alle grener av buddhismen. Theravada er den mest konservative buddhistretningen og mener å videreføre det som var Buddhas opprinnelige lære. I Theravada-buddhismen anses en Buddha som den fremste opplyste lærer, som avdekker og viser veien som kan føre dem som praktiserer riktig – til nibbana (nirvana). Hovedmålet for Theravada-buddhister er "Arahant-stadiet", som er det fjerde og siste utviklingsnivået for full vekkelse, full opplysning: nibbāna. En "selvlært" fullt opplyst Buddha (som i motsetning til en Arahant ikke har tilgang på en opplyst lærer som viser vei), antas å oppstå særdeles sjeldent, og ifølge Theravadaskolen oppfordret Buddha sine disipler til å praktisere for å bryte ut av samsara jo før jo bedre, da det ikke foreligger automatikk i veien opp mot full opplysning i samsara – uansett hvor mange ganger man gjenfødes. Kun når en har nådd frem til første steg av oppvåkning: "Sotapatti", som muliggjøres ved at enkelte hindringer er fullstendig eliminert fra sinnet – har en nådd inn i den strømmen som etter angivelig 7 gjenfødsler eller mindre – gjennom Den åtte-delte vei vil lede til full opplysning. Theravada er svært utbredt blant annet i land som Sri Lanka, i Burma, Thailand, Laos, Kambodsja, deler av Kina, Vietnam og Malaysia, og er i stadig voksende omfang her i Vesten. Det høyeste målet, og primær-fokuset i Theravada-buddhismen er med andre ord den individuelle frigjøring fra samsara ved hjelp av egeninnsats. Dem som selv når nibbāna, vil dermed kunne yte best og mest kompetent veiledning til andre søkende som ønsker å nå samme målet.
Mahāyāna
Mahāyāna («Den store vogna») oppstod i India ved begynnelsen av moderne tidsregning, men skal angivelig ha begynt å spire frem rundt 140 år etter Buddhas Parinibbāna. Det fortelles om et tilfelle hvor en Thera-munk som tilbrakte regntiden sammen med en større gruppe munker, merket seg at denne gruppen hadde gått bort fra deler av den opprinnelige disiplinen (Vinaya) som var utformet eksplisitt av Buddha i hans levetid for å sikre optimale treningsforhold for sine ordinerte etterkommere. Siden ble theravada-buddhismen kritisert for å kun være en vei kun for "de få": med andre ord den ordinerte munke- og nonne-ordrenene dedikerte med sine liv for å nå nirvana. Blant Mahayana-buddhistene ble idealet om å få med seg alle mennesker og andre levende vesener til nirvana imidlertid gjeldende, fremfor å vinne frem selv som Arahant, og universell medfølelse og de altruistiske bodhisattva-idealene henger høyest. Idealet er å bli en Buddha, og deretter bli værende i samsara for å hjelpe alle levende vesener til å oppnå det samme. Det høyeste religiøse idealet er dermed å bli en Bohisattva (en som aspirerer til å bli en fullt opplyst Buddha), som har oppnådd opplysning og med mulighet for å gå inn i (pari-)nirvana. Bohisattvaen velger derimot å komme tilbake til verden for å hjelpe alle til frelse. Kjennetegnet for en bohisattva er stor innsikt og medfølelse for alle levende skapninger og den mest kjente bohisattvaraen er Avalokiteshvara. I Kina blir han gjerne oppfattet som en kvinnelig skikkelse og kalles "Kuan-yin". I tillegg til Nikaya-skriftene, anerkjenner Mahāyāna alle eller deler av en samling skrifter som ble nedtegnet ca. år 100 e.kr. I Mahayana-tekstene brukes sanskrit, og tradisjonen er den dominante formen for Buddhisme i Kina, Korea, Japan og mesteparten av Vietnam. Den dominerende grenen av Mahāyāna utgjøres av forskjellige skoler innen Rent Land Buddhismen og Zen.