cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Hundens sanser
Synssansen
Et nytt forsøk viser også at snutelengden kan ha en viss sammenheng med synet hos hunder, om enn ikke direkte. I forsøket ble det avdekket at hunder med lange snuter har et bedre breddesyn en hunder med korte snuter. Dette ga seg blant annet utslag i raskere reaksjonstid i en del tilfeller, eksempelvs i jaktsammenheng. Hunder med korte snuter hadde imidlertid bedre nærsyn og var flinkere til å fokusere blikket på bestemte ting, eksempelvis ei leke. Forsøkene er fortsatt på et tidlig stadium og bare deler av det har blitt publisert.
Planeters evne til å opprettholde liv
En stabil beboelig sone
En beboelig sone er et teoretisk område som omgir en stjerne hvor en planet som befinner seg der skulle kunne ha flytende vann på overflaten. Etter en energikilde anses flytende vann som den viktigste ingrediensen for liv ettersom det er fullstendig avgjørende for alt liv på jorden. Dette kan selvsagt komme av at jorden er en verden rik på vann og være en feilaktig konklusjon av en vannbasert art. Om liv som ikke er avhengig av vann blir oppdaget, for eksempel i flytende ammoniakk, vil den beboelige sonen kunne økes drastisk.
Hundens sanser
Hørselssansen
Hørselssansen hos hunder er langt bedre utviklet enn hos mennesket. Man regner med at hunder hører omtrent dobbelt så godt. Dessuten kan hunder oppfatte frekvenser som ligger omkring 2,5 ganger høyere (40-50 kilohertz) enn det mennesket kan oppfatte (ca. 18 kilohertz). Hunder kan således høre det vi kaller ultralyd.
Planeters evne til å opprettholde liv
En stabil beboelig sone
En stabil beboelig sone krever to forhold. Området som sonen dekker bør først og fremst ikke variere stort med tiden. Alle stjerner øker sin lysstyrke med tiden og en beboelig sone beveger seg dermed utover i ettertid, men om det skjer for fort (for eksempel med supermassive stjerner), vil planeter som bare befinne seg i sonen en kort periode og har en motsvarende sjanse til å rekke og utvikle liv. Å beregne omfanget av den beboelige sonen er aldr enkelt; for eksempel kommer mekanismer som karbonkretsløpet til å påvirke temperaturen. Antakelsen om atmosfæriske forhol og geologi har dermed en stor påvirkning på sonens omfang, likeledes med stjernenes utvikling. Den foreslåtte beboelige sonen for solen har for eksempel variert sterkt alt ettersom forskningen har gått fremover.
Mörtsjön (Tyresta)
Mörtsjön er en innsjø i Tyresta nationalpark i Tyresö kommune i landskapet Södermanland, Sverige. Innsjøen inngår i Åvaån-vassdraget.
Planeters evne til å opprettholde liv
En stabil beboelig sone
For det andre bør ikke større objekter som en gasskjempe finnes i eller relativt nære den beboelige sonen, noe som ville forstyrret og kanskje forhindret skapelsen av jordlignende planeter fullstendig. For eksempel er asteroidebeltet restene av en stor mengde materie som aldr lyktes med å danne en planet på grunn av Jupiters kraftige gravitasjonsfelt. Om Jupiter i stedet hadde befunnet seg i det indre solsystemet ville sannsynligvis jorden aldri ha utviklet seg til den nåværende form. Man kan imidlertid tenke seg at måner til disse gasskjempene i en beboelig sone skulle kunne være beboelige under visse omstendigheter.
Mörtsjön (Tyresta)
Innsjøens tilløp kommer fra Långsjön, og utløp går til Stensjön. Innsjøen ligger 41,0 meter over havet.
Planeters evne til å opprettholde liv
En stabil beboelig sone
Tidligere ansås det at indre steinrike planeter og ytre gassrike planeter, som i solsystemet, ville være det vanlige mønsteret også for andre stjerner. Men oppdagelsen av eksoplaneter har endret denne teorien fullstendig da et stort antall Jupiterlignende planeter eller større har blitt oppdaget svært nær deres stjerne. Men nåværende data representerer antakeligvis et noe skjevt syn på det hele da slike supermassive planeter nær sin egen stjerne er svært mye lettere å oppdage enn mindre eller mer avsidesliggende planeter. Det gjenstår derfor å se hvilke typer solsystem som er det normale, om det i det hele finnes noe dominerende mønster.
Fotball for vennskap
Fotball for vennskap 2018
7.	Anguilla
Planeters evne til å opprettholde liv
Lav variasjon i stjerneaktiviteten
Forandringer i lysstyrken er vanlig hos alle stjerner, men omfanget av slike svingninger dekker et bredt spekter. De fleste stjerner er relativt stabile, men et betydelig mindretall er variable stjerner som dårlige kandidater for å opprettholde liv når deres uforutsigbare energistråling vil påvirke eventuelle organismer negativt. Organismer som har utviklet seg i en viss temperatur vil åpenbart få problemer med å overleve ved en plutselig og dramatisk endring til en helt annen temperatur. I tillegg er toppene i lysstyrken ofte forbundet med en stor mengde gamma- og røntgenstråling, som kan drepe enhver form for liv. Atmosfærene demper slike effekter (en økning på 10 % av solens lysstyrke fører ikke automatisk 10 % temperaturøkning på jorden), men de energirike strålingspulsene kan gradvis erodere bort atmosfæren fra planetene.
Kirov (Kirov oblast)
Økonomi
Kirov er et senter for maskinbygging, metallurgi, belysning, trykkerier og tømmerindustri.
Fotball for vennskap
Fotball for vennskap 2018
8.	Antigua og Barbuda
Smak
Grunninndeling av smaker
Generelt deles smaksinntrykk i de grunnleggende smakene søtt, surt, bittert, salt og umami. Områder av tungen er spesielt følsom for noen smaksinntrykk, og det blir mange ganger misforstått som at smaksløkene et spesialisert for enkelte smaker. I virkeligheten er det smakscellene i smaksløkene som er spesialisert for enkelte smaker. Det finnes mellom femti og hundre smaksceller i hver smaksløk, og alle smaksløkene reagerer mer eller mindre på alle smaksinntrykkene.
Kirov (Kirov oblast)
Økonomi
Byen er et regionalt transportknutepunkt (den transsibirske jernbanen) og elvehavn. Kirov elvehavn gikk konkurs sist på 1990-tallet, og alle elvebåtene ble solgt. Kirov har vært kjent blant naboregionene for sine meget dårlige veier og gater.
Smak
Grunninndeling av smaker
De spesialiserte smakscellene, som smaker hver av de fem grunnsmakene, fordeles over hele tungen, men ikke helt jevnt. For eksempel vil den fremste delen smake mer søtt, mens den bakre mer bittert. Hjernen spiller også en rolle for tungens smaksdistribusjon.
Faktorer som påvirker smaksoppfattelse
Mange faktorer påvirker smaksoppfattelse, for eksempel:
Kirov (Kirov oblast)
Økonomi
Byens lufthavn er Kirov Pobedilovo lufthavn. På 1990-tallet var denne lufthavna stengt, og i årevis var det ingen rutefly noensteds. Rundt 2003 prøvde flere selskaper å starte flyvninger fra Kirov til Moskva og Krasnodar i sommersesongene, og fra 2006 flyr et lokalt selskap ruten til Moskva.
Hundens sanser
Hørselssansen
Man antar at forskjellige raser og hundergrupper kan ha forskjellig hørsel. Man regner således med at hunder med stående spisse ører har bedre hørsel enn hunder med hengende ører. Best hørsel har nok de ville canidene, som ulv, prærieulv, dingo og lignende. Dernest regner man med at mange pariahhunder også har en svært godt utviklet hørsel, men også mange vanlige hunderaser har en høyt utviklet hørselssans. Trolig er det slik at hunder med hengende ører opprinnelig ikke har hatt det samme behovet for å bruke dette sanseapparatet i samme grad, og derfor har ørebrusken kanskje myknet med tiden, med den fordel at ørene slik både gir mindre luftmotstand (mynder) og bedre beskyttelse mot støv og smuss når hunden løper.
Luktesansen
Luktesansen, som må kunne hevdes å være hundens viktigste sans, er særdeles godt utviklet hos hunder, selv om det finnes tildels store forskjeller mellom ulike raser og hundegrupper. Sammenlignet med mennesket er luktesansen hos hunder omkring en million ganger bedre. Hunden har i gjennomsnitt førti ganger så mange hjerneceller involvert ved utskilling av duftstoffer enn mennesket. Hos hunder utgjør i gjennomsnitt lukteorganet en flate som tilsvarer ca. 150 cm² (60–200 cm², avhengig av rase). Til sammenligning har mennesket kun 2–3 cm² å rutte med. Antallet luktceller hos hunder er ca. 70-220 millioner (avhengig av rase), mot menneskets 5-20 millioner.
Hunder bruker luktesansen til mange flere oppgaver enn vi mennesker gjør. Den er viktig ved jakt, for å finne, for å gjenkjenne, for å kommunisere, og for smaken hos hunder.
Hundens evne til å oppfatte dufter er avhengig av duftstoffenes kjemiske sammensetning, fuktighetsgrad og molekylvekt. Tunge vannløslige molekyler oppfattes best. Foruten ville canider, som ulv, prærieulv og dingo m.fl., har også pariahhunder og støvere som regel en fantastisk god luktesans, men også en rekke andre hundegrupper og enkeltraser har fremragende luktesans.
Smakssansen
Smakssansen hos hunder er dårlig utviklet sammenlignet med menneskets, men hunder bruker i langt større grad luktesansen til å forsterke smaksinntrykkene. En hund som ikke liker lukten av noe, eksempelvis mat den blir servert, vil aldri frivillig smake på det. Om den derimot liker lukten vil den smake på maten, og bare i ytterste fall spytte den ut igjen. Hunder går lei mat, på samme måter som mennesker.
Sammenlignet med mennesket har hunder ca. tolv ganger færre sensoriske smaksceller i alt. Når det gjelder antallet smaksløker har mennesket omkring 9000 stykker, mens hunden kun har omkring 1700 smaksløker.
Følelsessansen
Følelsessansen hos hunder er viktig for flere ting. Varme, berøring og smerte kjennes gjennom huden, i form av et tett nettverk av nerver som er ansluttet til ryggmargen og hjernen. Disse nervene er uregelmessig spredt utover hele kroppen.
Hunder oppfatter hete og kulde ulikt. Kulde oppfattes mer intensivt enn hete, og leder til en refleksmessig reaksjon som kan få pelshårene på kroppen til å reise seg. Hunder skjelver også refleksmessig for å unngå underkjøling og for å holde muskulaturen varm og rede. Slik skjelving blir ofte misforstått som frykt. Hete fører til økt respirasjon, slik at overskuddsvarme (svette) kan avdunste som damp fra hundens tunge. Når hunden peser, som man ofte sier, kvitter den seg altså med overskuddsvarme. Det betyr altså at den ikke nødvendigvis er sliten.
Hunder har også følighet i hårrøttene, men alle hårstrå er ikke like følsomme. Mest følsomme er de såkalte værhårene, lange hårstrå som sitter på sidene fremst på snutepartiet, men også hårene i øyenbrynene og på kinnene er svært følsomme.
Planeters evne til å opprettholde liv
Lav variasjon i stjerneaktiviteten
Solen hører til de stjernene med relativt svake periodiske endringer i lysstyrke og har en variasjon på rundt 0,1 % over dens elleveårige solsyklus. Det finnes sterke, men kontroversielle, beviser på at selv små endringer i den innkommende energien fra solen har en betydelig effekt på jordens klima i en historisk epoke. Den lille istid på midten av det forrige årtusen, for eksempel, kan ha blitt forårsaket av en relativt lang periode hvor solen hadde en lavere lysstyrke. En stjerne behøver derfor ikke være en sann variabel stjerne for å kunne ha forskjeller i lysstyrken som påvirker beboeligheten. Av de kjente stjernene som ligner solen anses 18 Scorpii å ligge nærmest dens egenskaper. Dessverre for mulighetene for liv er den eneste betydelige forskjellen solsyklusens amplitude, som tilsynelatende er betydelig større på 18 Scorpii.
Planetariske egenskaper
Den viktigste antagelsene for beboelige planeter er at de er jordlike. Slike planeter er omtrent innenfor en størrelsesorden av jordens masse og er hovedsakelig bygd opp av silikatsteiner og har ikke samlet de store gasslagrene av hydrogen og helium som de ytre gasskjempene har. Liv som kan ha utviklet seg i skytoppene på gasskjemper er ikke utelukket, men det anses som usannsynlig fordi de ikke har noen overflate, i hvert fall ikke i annet enn ekstreme trykk dypt i planetens indre. Disse planeters måner, derimot, er hete kandidater til himmellegemer som kan opprettholde liv.
Masse
Planeter med lav masse anses som dårlige kandidater for liv av to grunner. Først av alt gjør den lave gravitasjonen at det er vanskelig å beholde en nevneverdig atmosfære. Gassmolekyler har større sannsynlige å oppnå unnslipningshastighet og gå tapt ved kollisjoner med solvind eller andre partikler i atmosfæren. Planeter uten en tykk atmosfære mangler materie som er nødvendig for primitiv biokjemi, de har lite isolering og dårlig varmetransport over overflaten (for eksempel Mars med sin tynne atmosfære som er kaldere enn jorden ville ha vært med samme avstand fra solen). Generelt er temperaturområdet for når er vann flytende også mindre jo lavere atmosfæretrykket blir og det må være over 608 Pa for at vann i det hele tatt skal kunne eksistere i flytende form.
Mindre planeter har imidlertid mindre diameter og dermed mer overflate i forhold til volum sammenlignet med sine større slektninger. Slike legemer har en tendens til å miste energi og bli geologisk døde kort tid etter at de blir til, noe som gjør at de mangler de vulkanene, jordskjelvene og platetektonikken som gir overflaten de livsviktige materialene og atmosfæren med temperaturmodererende grunnstoffene som karbondioksid. Platetektonikk synes spesielt viktig, i hvert fall på jorden. Ikke bare tilbakefører syklusen viktige kjemikalier og mineraler, det setter også fart i det biologiske mangfoldet ved dannelsen av kontinenter og økende miljøkompleksitet. De konvektive cellene som kontrollerer platetektonikken er også nødvendig for å generere jordens magnetfelt.
«Lav masse» er selvsagt et relativt begrep. Jordens masse vurderes som lav sammenlignet med solsystemets gasskjemper, men det er den største, både i form av diameter og masse, og har den høyeste tettheten av alle terrestriske planeter. Den er stor nok til å opprettholde en atmosfære bare ved hjelp av tyngdekraften og stor nok til å ha en flytende kjerne gjenstår som varmemotor i planetens indre (nedbryting av radioaktive grunnstoff i jordens kjerne er den fremste kilden til varme), noe som driver en lang rekke geologiske prosesser ved overflaten. Mars på den andre siden er svært nær å kunne vurderes som geologisk død og har trolig bare en svært begrenset gjenstående geologisk aktivitet, og på grunn av dette har også planeten mistet størstedelen av sin atmosfære. Det er derfor vanlig å anse at den nedre grensen for beboelighet ligger et sted mellom Mars og jorden. 0,3 jordmasser har blitt foreslått som en omtrentlig grense for beboelige planeter. Eksepsjonelle omstendigheter kan imidlertid gjøre at liv kan opprettholdes på langt mindre himmellegemer enn det. Jupiters måne Io er svært vulkansk aktiv på grunn av de gravitasjonelle kreftene som månen utsettes for av Jupiters store masse. Den nærliggende Europa spekuleres i å ha et svært dypt hav med flytende vann under en skorpe med is, og havet antas å ha blitt skapt av gravitasjonelle krefter. Saturnmånen Titan har klart å beholde en tett atmosfære hvor kjemiske reaksjoner kan være mulige. Disse satellittene er unntak, men de viser at massen som et kriterium ikke kan anses som definitive.
Til slutt er det trolig at en stor planet har en stor kjerne av jern. Dette kan føre til et magnetisk felt for å beskytte planeten fra solvinden som ellers eroderer bort planetariske atmosfærer og bombarderer levende organismer med ioniserte partikler. Masse er ikke det eneste kriteriet for å skape et magnetfelt – en planet må også rotere raskt nok til å skape en dynamoeffekt i kjernen – men det er en viktig del av prosessen.
Omløpsbane og rotasjon
Som med andre kriterier er stabiliteten av avgjørende betydning når man avgjør hvilken effekt ulike baneparametre har på planetens mulighet til å opprettholde liv. Eksentrisitet er forskjellen mellom den nærmeste og den lengste avstanden en planet kommer fra sin stjerne. En høy eksentrisitet betyr høye temperatursvingninger på planetens overflate. Selv om livsformer er dyktige til å tilpasse seg kan levende organismer bare stå imot en viss mengde variasjoner, spesielt hvis svingningene overlapper både frysepunktet såvel som kokepunktet for vann (eller muligens andre væsker for utenomjordisk liv). Om for eksempel jordens hav skulle veksle mellom å koke og bunnfryse er det vanskelig å se hvordan livet slik vi kjenner det skulle kunne utvikle seg og overleve. En mer kompleks organisme er generelt mer følsom for temperatursvingninger enn en enklere organisme. Jordens bane er en nesten perfekt sirkel med en eksentrisitet på mindre enn 0,02. Med unntak av Merkur har også de andre planetene i solsystemet baner med relativt lav eksentrisitet.
Data som samles inn om ekstrasolare planeters eksentrisitet har overrasket mange siden 90 % har en eksentrisitet større enn det som er vanlig i solsystemet. Gjennomsnittet er på hele 0,25. Høy eksentrisitet betyr trolig en grense for planetens beboelighet, men eksakt hvor grensen for når problemet blir kritisk går er uklart.
Om en planet på den andre siden har en ster helning ville sesongene bli ekstreme, noe som ville gjøre det vanskelig for biosfæren å oppnå homeostase. Selv om man under kvartær har sett at høyere aksehelning har samsvart med reduserte poliser, varmere temperaturer og mindre variasjon mellom sesongene, er det usikkert om denne trenden vil fortsette ved enda høyere aksehelninger (se snøballjorden)
Fotball for vennskap
Fotball for vennskap 2018
9.	Egypt
Planeters evne til å opprettholde liv
Omløpsbane og rotasjon
Den nøyaktige effekten av disse endringene kan bare modelleres for nåtiden, og studier har vist at selv ekstreme vinkler på opp til 85 grader ikke definitivt utelukker liv. Ikke bare den gjennomsnittlige aksehelningen bør vurderes, men også dens variasjoner over tid. Jordens aksehelning varierer mellom 21,5 og 24,5 grader over en periode på 41,000 år. Mars, som har ikke har en stabiliserende måne og som påvirkes sterkere av Jupiter, har mye høyere variasjoner. En slik variasjon, spesielt om den kommer i korte sykluser, ville kunne forårsake problemer for livet.
Andre baneparametre som det tas hensyn til:
Jordens måne fungerer som en form for et anker for jordens aksehelning, som i sin tur reduserer klimavariasjonene. Det har vært antydet at en kaotisk helning kan være avgjørende for om en planet er beboelig eller ikke, med andre ord ville en stor satellitt som jordens måne ikke bare være medvirkende, men faktisk nødvendig for å skape et stabilt system hvor liv kan trives. Dette synet er så langt omtvistet.
Geokjemi
Det er generelt antatt at utenomjordisk liv som kan eksistere vil være basert på den samme grunnlegende kjemien som på jorden, ettersom de viktigste grunnstoffene for liv slik vi kjenner det – karbon, hydrogen, oksygen og nitrogen – også er de vanligste kjemisk reaktive stoffene i universet. Enkle biogene stoff, som aminosyrer, har blitt funnet i meteoritter og i det interstellare rommet. Disse fire elementene står tilsammen for over 96 % av jordens samlede biomasse. Kull har en unik evne til å danne bindinger til andre kullatomer og skape store molekyler med avanserte og varierte strukturer. Dette gjør det ideelt som material for de komplekse mekanismene som utgjør levende celler. Hydrogen og oksygen, i form av vann, danner et løsemiddel for liv hvor biologiske prosesser kan finne sted og hvor de første reaksjonene som førte til livets oppstandelse fant sted. Energien som frigjøres ved skapelsen av den kraftige kovalente bindingen mellom karbon og oksygen, som er tilgjengelig ved oksidering av organiske materialer, er drivstoffet for alle komplekse livsformer. Disse fire elementene utgjør aminosyrer, som i sin tur er byggesteinene i proteiner, substansen for levende vev.
En relativ mengde i rommet trenger ikke alltid reflekter forholdet mellom elementene i planetene. For eksempel, av de fire elementene liv avhenger av er bare oksygen tilstede i nevneverdige mengder i jordskorpen. Dette kan delvis forklares med det faktum at flere av disse stoffene, som hydrogen og nitrogen, sammen med deres enkleste og vanligste forbindelser som karbondioksid, karbonmonoksid, metan, ammoniakk og vann befinner seg i gassform ved høye temperaturer. I den varme regionen nær solen har ikke disse flyktige forbindelsene spilt noen viktig rolle i planetenes geologiske dannelse. I stedet ble de fanget i de relativt nye skorpene, som i hovedsak består av steinete, solide materialer som silikat (en stoff som består av kisel og oksygen, noe som forklarer oksygenets vanlige forekomst). Utgassing av flyktige stoff gjennom de første vulkanene ville ha bidratt til etableringen av planetenes atmosfærer. Det kjente Miller-Urey-eksperimentet viste at med tilgjengelig energi kan aminosyrer dannes dra synteser av de enkle stoffene som jordens atmosfære var antatt å ha bestått av siden sin tidlige historie. Dette eksperimentet benyttet seg imidlertid av en annen sammensetning av atmosfæren enn det som er antatt å være tilfellet for den tidlige jorden. I forsøk med de nye forutsetningene dannes det fortsatt aminosyrer, men i langt mindre grad.
Til tross for utgassingen av flyktige gasser fra jordens indre anses de ikke å ha stått for de store mengder med vann som finnes i jordens hav. Størstedelen antas i stedet å ha kommet fra den ytre delen av solsystemet hvor vannet kunne eksistere i fast form. Kometer som kolliderer med jorden under solsystemets tidlige periode bør ha deponert store mengder vann på de indre planetene, sammen med andre flyktige stoffer som liv avhenger av (inkludert aminosyrer), som ga en rask start for utviklingen av livet på jorden.
Det er derfor grunn til å tro at selv om de fire «livssoffene» bør være tilgjengelig selv på andre steder, så kreves formodentlig også tilførsel av store mengder materie fra de ytre delene av solsystemet. Uten disse kometene er det mulig at liv slik vi kjenner det ikke ville ha eksistert på jorden.
Alternative stjernesystemer
Når astronomer bedømmer mulighetene for liv har man oftest fokusert på stjerner som ligner solen. Men man har også begynt å forske på mulighetene for liv i systemer som er svært ulikt vårt eget.
Binære system
Vanlige oppfatninger anslår at rundt halvparten av alle stjerner faktisk er dobbeltstjerner. Dette kan vise seg å være noe galt da de massive og lysende stjernene som er lettest å utforske oftere er en del av et flerstjernet system enn mindre stjerner. Men et stort antall stjerner inngår fremdeles i slike systemer, trolig minst en tredjedel.
Avstanden mellom stjernene i et binært systemer kan variere fra mindre enn en astronomisk enhet (avstanden mellom jorden og solen), til flere hundre. I sistnevnte tilfelle vil de gravitasjonelle effektene på en planet rundt en ellers hensiktsmessig stjerne være neglisjerbare og dets potensial til støtte liv vil ikke bli påvirket med mindre binærstjernens bane er svært eksentrisk. Når avstanden er mye mindre er en stabil bane imidlertid umulig. Om en planets avstand fra stjernen sin er større enn en femtedel av avstanden til de andrestjernene kan ikke stabiliteten i banen garanteres. Om planeter i det hele kan dannes i binære stjernesystemer har lenge vært et hett område for debatt blant astronomer med tanke på at de gravitasjonelle kreftene kan forstyrre dannelsen av planeter. Teoretiske studier av Alan Boss ved Carnegie Institute har vist at gasskjemper like gjerne kan dannes rundt stjerner i binære stjernesystem som rundt enslige stjerner.
Fotball for vennskap
Fotball for vennskap 2018
10.	Argentina
11.	Aruba
Planeters evne til å opprettholde liv
Røde dvergsystem
Å bestemme beboeligheten hos røde dverger ville bety mye for å avgjøre hvor vanlig liv kan være i universet ettersom de står for opp mot 90 % av alle stjerner i galaksen. Brune dverger er sannsynligvis enda vanligere, men de klassifiseres generelt ikke som stjerner og kan ikke støtte liv som vi forstår det ettersom den lille varmen de genererer forsvinner raskt.
I mange år har astronomer vært svært skeptiske til liv på røde dverger. Deres begrensede størrelse (fra 0,1–0,6 solmasser) betyr at kjernereaksjonene foregår eksepsjonelt langsom og at de sender ut svært lite lys (fra 3 % til så lite om 0,01 % av solens luminositet). En planet i en bane rundt en rød dverg ville måtte befinne seg svært nær stjernen for å oppnå jordlignende temperaturer. Avstanden erm fra rundt 0,3 AE (rett innenfor Merkurs bane) for en stjerne som Lacaille 8760 til så lite som 0,032 AE for en stjerne som Proxima Centauri. En slik verden ville hatt et år som varte kun 6,4 dager. Ved disse avstandene ville stjernens gravitasjon føre til en bundet rotasjon. Den belyste siden av planeten ville alltid være rettet mot stjernen mens nattsiden alltid ville værer rettet bort fra den. Den eneste måten potensielt liv skulle kunne unngå enten et inferno eller dypfrysing er om planeten har en atmosfære tykk nok til å effektivt spre ut temperaturen fra dagsiden til nattsiden. Det var lenge antatt at en så tykk atmosfære ville hindre sollys i å nå bakken og dermed ikke tillate fotosyntese.
Fotball for vennskap
Fotball for vennskap 2018
14.	Bermudaøyene
Planeters evne til å opprettholde liv
Røde dvergsystem
Dennepessimismen har nylig i stor grad blitt trukket tilbake som et resultat av ny forskning. Studier av Robert Haberle og Manoj Joshi ved NASAs Ames Research Center i California har vist at en planets atmosfære (forutsatt at den inneholder drivhusgassene CO2 og H2O) ikke trenger å være tettere enn 100 millibar, tilsvarende 10 % av jordens atmosfære, for å effektivt overføre stjernens varme til nattsiden. Det er godt innenfor de grensene som kreves for fotosyntese, men vann kan fremdeles fryse til is i noen av modellene. Martin Heath ved Greenwich Community College har vist at sjøvann også kan sirkuleres effektivt uten å fryse til is om havene er dype nok til å tillate fri flyt under nattsidens isdekke. Videre studier som inkluderer mengden av fotosyntetisk aktiv stråling antyder at planeter med bunden rotasjon i dvergsystem i det minste kan være beboelige for planeter.
Fotball for vennskap
Fotball for vennskap 2018
15.	Venezuela
Planeters evne til å opprettholde liv
Røde dvergsystem
Størrelsen er imidlertid ikke den eneste faktoren som indikerer at røde dverger kan ha problemer med å støtte liv. Fotosyntese som vi forstår det vil kompliseres av det faktum at røde dverger produserer den største andelen av sin stråling i det infrarøde spektret, og på jorden er den prosessen avhengig av synlig lys. Det finnes imidlertid potensielle fordeler med et slikt system. Bundet rotasjon vil gjøre at plantene aldri trenger å vri seg etter solen, rammes av endringer som skygger og solmønster eller slå om fra fotosyntese til lagret energi om natten. Ettersom en døgnsyklus mangler vil planter på dagsiden kunne ta imot stråling uavbrutt.
Fotball for vennskap
Fotball for vennskap 2018
16.	Bosnia-Hercegovina
Planeters evne til å opprettholde liv
Røde dvergsystem
Røde dverger er generelt betydelig mer variable og voldsomme enn deres større slektninger. Ofte er de dekket av solflekker som kan minke utsendt lys med opp til 40 % i måneder i strekk, samtidig som de kan sende ut gigantiske flares i voldsomme utbrudd som kan doble lysstyrken i flere minutter. Slike variasjoner vil antakelig være svært skadelig for liv ettersom det ikke bare ville ødelegge komplekse molekyler som potensielt kan danne biologiske forløpere, men vil også blåse bort store deler av planetens atmosfære. Hvis en planet skal kunne beskytte liv så nær en rød dverg må den ha et raskt roterende magnetfelt som effektivt kan avverge partikkelstormer. Planeter i bundet rotasjon har imidlertid en svært langsom rotasjon – en runde per år – noe som betyr at den ikke kan skape en dynamo i kjernen. Den voldsomme perioden hos en rød dverg er anslått å avta etter rundt 1,2 milliarder år. Om en planet dannes langt nok unna til å unngå bundet rotasjon i den første voldsomme perioden og deretter migrerer nærmere stjernen er det mulig at liv kan ha en sjanse til å oppstå.
Fotball for vennskap
Fotball for vennskap 2018
17.	De britiske Jomfruøyer
Planeters evne til å opprettholde liv
Røde dvergsystem
Røde dverger har imidlertid en stor fordel fremfor andre stjerner; de lever ekstremt lenge. Det tok 4,5 milliarder år for menneskeheten å oppstå på jorden og liv slik vi kjenner det vil kanskje bare oppleve egnede forhold i en halv til én milliard år til før solens lysstyrke har økt for mye. Røde dverger på sin side, spesielt de mindre variantene, kan leve hundrevis av milliarder av år på grunn av sin langsomme nukleosyntese. Dette gir livet lang tid på å oppstå og utvikles. Videre oppveies den lave sannsynligheten for å finne en planet i den relativt smale beboelige sonen hos en rød dverg av det faktum at de er så vanlige. Den totale mengden beboelig sone er trolig omtrent den samme blant alle de røde dvergene tilsammen som den er rundt alle sollignende stjerner tilsammen. Den første tenkelige jordlignende planeten som er blitt oppdaget, Gliese 581 c, har bitt oppdaget ved den varme grensen av den beboelige sonen, og dens stjerne, Gliese 581, er virkelig en rød dverg.
Fotball for vennskap
Fotball for vennskap 2018
18.	Burkina Faso
Planeters evne til å opprettholde liv
Massive stjerner
Nylig forskning antyder at svært store stjerner, større enn ~100 solmasser, kan ha planetsystem bestående av hundrevis av planeter på størrelse med Merkur innenfor den beboelige sonen. Slike systemer kan også inneholde brune dverger og stjerner med mindre masse (~0,1–0,3 solmasser).
Fotball for vennskap
Fotball for vennskap 2018
19.	Luxembourg
Planeters evne til å opprettholde liv
Alternativ biokjemi
Mens de fleste studiene av mulig utenomjordisk liv begynner med den forutsetning at avanserte livsformer må ha tilsvarende krav som for liv på jorden, finnes det hypoteser om alternativ biokjemi som antyder muligheten for livsformer som utvikler seg rundt en metabolisme som er forskjellig fra det som er kjent på jorden. Det er en mulighet for at andre stoffer enn de som er nødvendige på jorden kan danne et biokjemisk grunnlag for liv andre steder. Tanken bak biokjemiske sykluser som ikke er karbon-basert er best kjent fra science fiction.
Fotball for vennskap
Fotball for vennskap 2018
20.	Ungarn
Planeters evne til å opprettholde liv
«Snille gasskjemper»
Tidlig i solsystemets historie kan Jupiter på sett og vis ha spilt en motsatt, men om mulig enda viktigere rolle. Den medførte en økning i eksentrisiteten til asteroidebeltets baner som igjen førte til at mange asteroider krysset jordens bane og overførte flyktige stoffer til jorden. Før jorden hadde nådd halvparten av sin nåværende masser ble legemer av is slynget fra Jupiter-/Saturn-regionen og asteroidebeltet mot jorden på grunn av de gravitasjonelle påvirkningene fra Jupiter og til en viss grad også Saturn. Dermed er de ikke bare verdifulle skjold i dag, de hjalp også til med å gi forsyne jorden med viktige materialer for livsgrunnlag tidlig i solsystemets historie.
35. SS og politigrenaderdivision
'''Den 35. SS og politigrenaderdivisjon' (tysk: 35. SS- und Polizei-Grenadier-Division'') var en av de 38 Waffen-SS divisjonene som ble dannet under andre verdenskrig.
Navnet til divisjonen kommer av at den ble dannet av mannskap fra SS-politiet som ble overført til Waffen-SS. Divisjonen ble først dannet våren 1945 og den faktiske styrken er ennå uviss.
Som en del av den tyske 9. armé deltok divisjonen i slaget ved Seelowhøydene og lyktes der, sammen med den øvrige tyske styrken, å stoppe den sovjetiske framrykkingen i tre dager. Divisjonen var en del av 9. armé som ble innringet av de sovjetiske styrkene ved Halbe. Deler av den gjenværende styrken klarte å slå seg vestover sammen med 9. armé og overgi seg til amerikanerne ved Elben, mens de resterende delene av styrken endte i sovjetisk krigsfangenskap.
Planeters evne til å opprettholde liv
Det galaktiske nabolaget
Man har også vurdert muligheten for at det er visse områder i galaksen som er mer egnet for liv enn andre. Siden det nå er fastlagt at Melkeveien er en stavspiralgalakse vil også bli stilt spørsmål ved andre steder enn torusformede soner. Stedet hvor solsystemet befinner seg i, i den lille Orion-armen i galaksens ytre deler, regnes for å være et fordelaktig sted:
Solens relativt isolerte posisjon synes dermed å være hva et livsstøttende system trenger. Hvis solen var trengt inne blant andre stjerner ville risikoen for å være dødelig nær kraftige strålekilder økt betraktelig. Videre ville nære naboer kunne forstyrre stabiliteten hos objekter i Kuiperbeltet og Oorts sky kunne medført et stort antall styrtende mot det indre solsystemet hvor de kan forårsake store ødeleggelser.
Mens for tette konsentrasjoner av stjerner har vist seg å være negativt, gjelder det samme for ekstrem isolasjon. En stjerne så metallrik som solen ville sannsynligvis ikke ha blitt skapt i de ytre delene av galaksen på grunn av forholdet mellom forekomsten av metaller og dannelsen av stjernesystem. Derfor er en «forstad»-posisjon, som vår egen, trolig å foretrekke fremfor det galaktiske sentrum eller den ekstreme utkanten.
Livets påvirkning på beboeligheten
Et tillegg til de faktorene som støtter fremveksten av livet er det faktum at livet i seg selv, når det først har blitt dannet, vil være en faktor for beboelighet. Et viktig eksempel på jorden var produksjonen av oksygen ved primitive blågrønnbakterier og til slutt plantene, som førte til en drastisk endring i sammensetningen av atmosfæren. Dette oksygenet skulle vise seg å være fundamentalt for senere arter som for eksempel mennesker.
Sammenhengen mellom liv og etterfølgende beboelighet har blitt utforsket på flere måter. Gaia-hypotesen, en klasse vitenskapelige modeller av geo-biosfæren, som først og fremst ble fremsatt av James Lovelock i 1975, argumenterer at livet i sin helhet fremmer og vedlikeholder egnede forhold for seg selv ved å hjelpe til med å skape de planetariske miljøene som passer dem. Den mest dramatiske tolkningen av Gaia er at planetære systemer oppfører seg som en slags organisme. De mest fremgangsrike livsformene forandre sammensetningen av luften, vannet og jorden på en måte som sikrer deres egen eksistens. Dette er en kontroversiell forlengelse av de aksepterte lovene innen økologien.
Konsekvensene av at biota skulle inneholde en felles forutseenhet kan utfordres som uvitenskapelig og ikke-verifiserbar. Forskere innen hovedfasen har imidlertid kommet frem lignende konklusjoner, uten at å nødvendigvis akseptere teologien antydet av Lovelock. David Grinspoon har foreslått en «Levende verdens-hypotese» (eng. «Living Worlds hypothesis») hvor vår oppfatning av beboelighet ikke kan skilles fra liv som allerede eksisterer på en planet. Planeter som er geologisk og meteorologisk levende er vesentlig mer sannsynlig å være biologisk levende og en «planet og dens liv vil utvikles sammen»
I 2004 ble boken The Priviliged Planet gitt ut av astronomen Guillermo Gonzales og filosofen Jay Richards. Boken utforsker muligheten for en sammenheng mellom beboeligheten på en planet og dens egnethet for å observere resten av universet. Denne idéen om en «privilegert» posisjon for jordens liv er omtvistet på grunn av dens filosofiske konsekvenser, spesielt hva noen anser som et brudd på Kopernikus' prinsipper.
Fotball for vennskap
Fotball for vennskap 2018
21.	Uruguay
Planeters evne til å opprettholde liv
Mikromiljøer
En annen kompliserende faktor i letingen etter beboelige planeter er at bare en liten del av en planet trenger å være beboelig for å støtte visse former for liv. Astrobiologer anser ofte seg selv som mikromiljøforskere ettersom «det mangler en fundamental forståelse av hvordan evolusjonære krefter som mutasjon, seleksjon og genetiske drivkrefter fungerer i mikroorganismer som opptrer på og reagerer på skiftende mikromiljøer.»
Fotball for vennskap
Fotball for vennskap 2018
22.	Gabon
23.	Guinea
24.	Gibraltar
25.	Brunei
27.	Qatar
28.	Kuwait
29.	Libya
31.	Grenada
32.	Hellas
34.	Øst-Timor
35.	Den demokratiske republikken Kongo
36.	São Tomé og Príncipe
37.	Sri Lanka
38.	Den dominikanske republikk
39.	Jordan
40.	Afghanistan
41.	Iran
42.	Mauritania
43.	Italia
47.	Kina
48.	Kinesisk Taipei (Taiwan)
49.	Andorra
50.	Liechtenstein
52.	Nord-Korea
53.	Bahrain
54.	Belgia
55.	Bhutan
57.	Spania
58.	Kambodsja
59.	Lesotho
60.	Marokko
61.	Nederland
62.	Norge
63.	Saudi-Arabia
64.	Swaziland
65.	Thailand
66.	Tonga
67.	Sverige
68.	Kirgisistan
69.	Curaçao
70.	Laos
71.	Latvia
72.	Libanon
73.	Litauen
Petter Jordan
Petter Jordan (født 1973) er en norsk zoolog, med edderkopper som spesialitet. Han har spesialisert seg på mellomamerikanske edderkopparter.
Fotball for vennskap
Fotball for vennskap 2018
74.	Malaysia
75.	Maldivene
Renáta Tomanová
Renáta Tomanová (født 9. desember 1954, i Jindřichův Hradec, Tsjekkoslovakia) er en tsjekkisk tidligere tennisspiller som representerte Tsjekkoslovakia.
Petter Jordan
Han har vært ansvarlig for flere utstillinger om edderkopper og skorpioner.
Renáta Tomanová
I 1976 spilte hun to Grand Slam-finaler i single, French Open og Australian Open. Hun tapte begge, til Sue Barker med 6-2, 0-6, 6-2 i French Open og til Evonne Goolagong Cawley med 6-2, 6-2 i Australian Open. Tomanová spilte også i doublefinalen for kvinner i Australian Open sammen med Lesley Turner Bowrey men de tapte til Goolagong og Helen Gourlay Cawley.
I 1978 vant hun sin eneste Grand Slam-turnering, i par med Betsy Nagelsen vant hun doubleturneringen i Australian Open. De beseiret Naoko Sato og Pam Whytcross med 7-5, 6-2 i finalen.
Fotball for vennskap
Fotball for vennskap 2018
76.	Mexico
77.	Bolivia
78.	Mongolia
79.	Montserrat
80.	Bangladesh
81.	Papua New Guinea
82.	Samoa
83.	New Zealand
84.	Ny-Caledonia
85.	Tanzania
86.	De forente arabiske emirater
87.	Cookøyene
88.	Turks- og Caicosøyene
89.	Albania
90.	Angola
91.	Armenia
92.	Hviterussland
93.	Benin
94.	Bulgaria
96.	Burundi
97.	Vanuatu
98.	Haiti
100.	Ghana
101.	Guatemala
102.	Guinea-Bissau
103.	Honduras
104.	Djibouti
105.	Zambia
106.	Zimbabwe
107.	India
108.	Indonesia
109.	Irak
111.	Island
112.	Kasakhstan
113.	Kenya
114.	Kypros
115.	Colombia
116.	Republikken Kongo
117.	Sør-Korea
118.	Kosovo
119.	Costa Rica
120.	Elfenbenskysten
122.	Liberia
123.	Mauritius
124.	Madagaskar
125.	Makedonia
126.	Malawi
127.	Mali
128.	Malta
129.	Mosambik
130.	Moldova
131.	Namibia
132.	Niger
133.	Nicaragua
134.	Kapp Verde
135.	Pakistan
136.	Panama
138.	Peru
139.	Polen
141.	Rwanda
143.	Seychellene
144.	Senegal
145.	Serbia
146.	Singapore
147.	Slovenia
148.	Myanmar
149.	Sudan
150.	Surinam
151.	Sierra Leone
152.	Tadsjikistan
153.	Trinidad og Tobago
154.	Turkmenistan
155.	Uganda
156.	Usbekistan
157.	Fiji
158.	Filippinene
159.	Kroatia
160.	Tsjad
162.	Chile
163.	Ecuador
164.	Ekvatorial-Guinea
165.	El Salvador
166.	Sør-Sudan
167.	Kamerun
168.	Russland
169.	Romania
170.	Hongkong
171.	Puerto Rico
172.	Nord-Irland
173.	Saint Vincent og Grenadinene
174.	Saint Lucia
175.	Syria
176.	Slovakia
177.	Bahamas
178.	Dominica
179.	Storbritannia og Nord-Irland
180.	USA
181.	Salomonøyene
182.	Vietnam
183.	Komorene
184.	Macao
185.	Oman
186.	Tahiti
187.	Guam
188.	Togo
189.	Tunisia
190.	Tyrkia
191.	Ukraina
192.	Wales
193.	Færøyene
194.	Nepal
195.	Etiopia
196.	Brasil
197.	Tyskland
198.	Nigeria
199.	Somalia
Royal Green Jackets
Royal Green Jackets var et regiment i British Army, opprettet 1. januar 1966 gjennom sammenslåingen av de tre separate regimentene i det administrative forbandet Green Jackets Brigade. Det besto av ialt seks bataljoner, herunder to i reserven.
Fotball for vennskap
Fotball for vennskap 2018
201.	Finland
Royal Green Jackets
På 1980-tallet ble bataljonene deployert til ulike deler av Nord-Irland i operasjon Banner. 1ste, 2dre og 3dje bataljon var også stasjonert i Vest-Tyskland: henholdsvis Osnabrück, Minden og Celle.
Fotball for vennskap
Fotball for vennskap 2018
202.	Frankrike
203.	Den sentralafrikanske republikk
204.	Tsjekkia
205.	Sveits
206.	Skottland
207.	Eritrea