cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Liste over stavhoppere som har nådd 6 meter
Referanser
List of pole vaulters who reached 6 metres
Eilert Adelsteen Normann
Eilert Adelsteen Normann (født 1. mai 1848 i Bodin, død 26. desember 1918) var en norsk maler med nordnorsk profil. Han var den første fra Nord-Norge som etablerte seg som maler og var kjent for sine landskapsbilder, særlig fra kysten i Nordland, til tross for at han i sitt voksne, yrkesaktive liv bodde i Tyskland. Av den grunn ble han beskrevet som sendüsseldorfer i en tid da andre norske malere begynte sokne til Paris. Hans bilder av norske fjorder er kreditert for å gjøre norske fjorder til en mer populær turistdestinasjon. Normann huskes også den kunstneren som inviterte Edvard Munch hvor han blant annet malte «Skrik» (mellom 1893 og 1910).
Første år
Eilert Adelsteen Normann ble født på Vågøya i den tidligere kommunen Bodin, nå Bodø, i 1848. Hans foreldre var handelsmannen, skipper og gårdbrukeren Johan Normann (Andreassen Kiil) (1804–1862) og hans andre hustru Sofie Marie Dreyer (1815–1894). Fra oppveksten av i Bodin kommune var Adelsteen Normann slett ikke eslet for kunstnerbanen, men var tiltenkt å følge familietradisjonen og gjøre karriere innen handel. Studieåra i København sporet ham av fra handelslivet, og stedet ville han forfølge kunsten med påfølgende læretid på Düsseldorfs Kunstakademi i tiden 1869-1872 ble han sterkt påvirket av tradisjonen fra forgjengeren og landsmannen Hans Gude. Her studerte han under den estiske maleren Eugène Dücker.
Tyskland og Balestrand
Fra 1883 baserte Normann seg i Berlin, men i sommermånedene reiste han tilbake til Nord-Norge hvor han reiste rundt, ofte i Lofoten, for å male. På sine studiereiser i Norge gjorde han skisser som han brukte til å komponere sine landskapsbilder i storformat beregnet for salg til et tysk publikum. Normanns skisser og studier var ofte malt friskere og mer spontane i lette, flytende penselstrøk enn atelierarbeidene. Han spesialiserte seg på romantiske fjordlandskaper, bratte fjellsider med noe spredte små hus, gjerne med en liten dampbåt eller seilbåt på det speilblanke hav. Han konstruerte ofte sine landskaper selv. Lyset spilte en stor rolle i Normanns bilder, og han var av de første norske kunstnere som «oppdaget» midnattssola som motiv og lanserte selv begrepet «midnattssolens land». Det forhindret ham ikke fra å finne motiver lengre sør, som eksempelvis Sognefjorden. I tiden 1890-1891 lot han oppføre et hus, Villa Normann, i dragestil (fra prefabrikkert fra Jakob Digre i Trondheim) på Balestrand i Sogn og Fjordane, hvor han siden oppholdt seg om sommeren. Det var det første huset i dragestil i bygda, og innledet en arkitektonisk epoke i området, og har gitt Balestrand et eget særpreg. Også Hans Dahl hadde hus her. Det var fra denne basen hans oppdrag med å male det keiserlige, tysk lystskipet SMY «Hohenzolleren» i Fjærlandsfjorden fant sted.
Munch
I 1887 flyttet han til Berlin, og fikk blant annet tillitsverv i kunstnerforeningen i byen. Normanns fjordlandskaper fra Norge ble svært populære blant det tyske kunstpublikum, og han ble yndlingsmaleren til keiser Vilhelm II. Normans kommersielle popularitet førte til at han av ettertiden betraktet som en reaksjonær og uinteressant maler, men selv om Normann av økonomiske grunner malte konvensjonelt, hadde han blikk for andre retninger innen billedkunsten. Impresjonismen satte sine spor i hans senere kunstneriske uttrykk og enkelte bilder er antakelig påvirket av Edvard Munch. Ikke minst gjennom hans støtte til utenlandsstudier for yngre kolleger som de nordnorske malerne. Hans liberale holdning vister seg gjennom hans interesse for Munch, som resulterte i en invitasjon i 1892 til å stille ut i Berliner Kunstverein, hvor Normann var jurymedlem. Normann sørget for at Munch fikk sin første og mye omtalte skandalepregete utstilling i Berlin samme år, og som ble stengt etter ei uke. Normann var også inspirator og veileder for nordlandskunstnere som Ole Juul og Gunnar Berg.
Normann stilte selv ut i Oslo, Berlin, London, Wien, Düsseldorf, München og Paris. Han hadde utstillinger ved den prestisjefylte Salon de Paris fra så tidlig som 1882. To år senere, i 1884, fikk hans malerier Mention Honorable og han ble belønnet med en bronsemedalje i 1889. I Berlin solgte han malerier til hoteller, men han ble også kjøpt inn av Nasjonalgalleriet i Oslo, Nasjonalmuseet i Stockholm og av keiser Wilhelm II, og han hadde m.a. flere utstillinger på Salonen i Paris. Hans malerier er kjøpt inn i gallerier i Bergen, Cincinnati, Köln, Dresden, Leeds, Liverpool og Stockholm. Han ble gjort til ridder av 1. klasse av St. Olavs Orden i 1897.
Familie
Normann giftet seg to ganger, først med Catharina Henriette Hubertine Weitgan (1845-1911), som han fikk fire barn med (Emma, Otto, Olga og Walter), og etter at hustruen døde giftet han seg deretter med Luise Rostalski (1883-1954), som han fikk ytterligere et barn med, sønnen Adelsteen. Han er far til maleren Emma Pastor Normann (1871–1954). Han var en av lærerne hennes i Tyskland, men de kom på kant med hverandre da faren giftet seg på nytt etter moren hennes døde. Emmas datter Helga Normann Leknes (1902-1987) ble også kunstmaler og ballettdanser i Tyskland.
Ulltoppklokke
Ulltoppklokke (Campanula glomerata ssp farinosa) er en flerårig urt i klokkefamilien. Dette er en underart av toppklokke. Planten blir 20-100 cm høy, og har en blå klase av oppstående klokkeforma blomster. Ulltoppklokken blomstrer fra juli til august.
Eilert Adelsteen Normann
Død
Normann flyttet tilbake til Norge under den første verdenskrig og døde den 26. desember 1918 av den verdensomspennende spanskesyken. Han ble derimot gravlagt på Südwestkirchhof Stahnsdorf i den tyske delstaten Brandenburg. Kirkegården ligger like vest for Berlin og tjente på denne tiden som gravlund for de vestlige deler av byen. Hans hus i Balestrand ble værende i familiens eie fram til 1934.
Ulltoppklokke
Stengelbladene er bredt lansettformede og relativt lange, bredest nær bladstilken. Bladene er svakt rundtannet. Den likner hovedformen av arten, men forskjellen er at ulltoppklokke har atskillig tettere bladverk, er mer kompakt, og har bare en klase av blomster øverst i stilken. Toppklokke har ofte enkelte klokkeblomster nedover stilken i bladhjørnene.
Ulltoppklokke klarer seg på næringsfattig og ler kalkholdiggrunn, ved kysten, i gressbakker, i heier og ellers på skrinn jord. Den vokser ikke i Norge, men bare i Danmark i Nordjylland blant de nordiske landene. Den er derimot dyrket i Norge og spres moderat ved hagehold på Østlandet og Sørlandet.
NORGAS-streiken
NORGAS-streiken var en «ulovlig» eller «vill» streik ved NORGAS i Oslo i 1970. Streiken ble iverksatt 6. april 1970 på grunn av misnøye med tariffoverenskomsten mellom LO og Norsk Arbeidsgiverforening og var dermed også en streik som var rettet mot fagbevegelsen. Leder for streiken var Kjell Hovden.
Streiken ble straks erklært ulovlig av Leif Andresen, formann for arbeidernes egen fagforening Norsk Kjemisk Industriarbeiderforbund, og 14. april ble den kjent ulovlig av Arbeidsretten. Arbeiderne nektet imidlertid å gå tilbake til arbeidet, en handling som ble fordømt av en samlet norsk dagspresse. NORGAS, på sin side, truet med oppsigelser, men streiken fortsatte.
20. april ble politiet, for første gang siden annen verdenskrig, satt inn mot streikende arbeidere i Norge.
En gruppe fagforeningsledere ved andre bedrifter, med Ragnar Kalheim i spissen, forsøkte å bidra til å få avsluttet streiken, noe de lyktes med 22. april, da fagforeningslederne ved NORGAS skrev under på å forholde seg til tariffavtalene fremover. 27. april ble konflikten endelig løst ved at NORGAS gikk med på en lønnsøkning på 80 øre timen.
NORGAS-streiken var en første av de ville streikene som fant sted i Norge på 1970-tallet. Den var klart inspirert av Kirunastreiken i Sverige året før, og ble fremstilt som et ekstremisforetakende i og med at flere medlemmer av ulike marxist-leninistiske grupper var aktive i forhold til streiken, Kjell Hovden inkludert. Samtidig ble den et forbilde for flere streiker i Norge i årene som kom, deriblant Sporveisstreiken i Oslo senere samme år.
Nicola Colonna di Stigliano
Nicola Colonna di Stigliano (født 15. juli 1730 i Napoli, død 30. mars 1796 i Savignano sul Rubicone) var en av Den katolske kirkes kardinaler. Han var nuntius i Spania.
Episkopalgenealogi
Hans episkopalgenealogi er:
Para Todas las Putas Celosas
Para Todas las Putas Celosas er Lostprophets' andre EP, under navnet Lozt Prophetz. EP-en ble aldri gitt ut i butikkene. «Para Todas las Putas Celosas» er spansk og betyr «for alle de misunnelige horene».
Eksterne lenker
Para Todas las Putas Celosas
Veerse Gatdemningen
Veerse Gatdemningen (nederlandsk Veerse Gatdam) er demningen som stenger forbindelsen mellom den tidligere fjorden Veerse Gat og Nordsjøen. 27. april 1961 ble Veerse Gat forandret til Veerse Meer, en kunstig innsjø. Dette er den tredje av fjorten demninger som inngår i Deltaprosjektet (nederlandsk Deltawerken).
Demningen ble bygget for å beskytte deler av øyene Walcheren og Noord-Beveland i den nederlandske provinsen Zeeland mot springflo og ekstremt høyvann. Byen Veere ble avstengt fra Nordsjøen, og dens fiskerhavn ble flyttet til Colijnsplaat like før demningen var ferdig. Veerse Meer er i dag et populært sted for ulike vannsporter og lystbåter. Særlig brukes innsjøen av seilbåter og vindsurfere.
Veerse Gatdemningen er 2,8 km lang, og forbinder Walcheren og Noord-Beveland. Over demningen er riksvei 57 lagt, en av hovedforbindelsene mellom Walcheren og Zuid-Holland. Konstruksjonen er dels et asfaltdekket dike som ble bygget over Plaat van Onrust («den urolige sandbanken») og dels over firkantede, hule betongkasser (caissons). Disse ble støpt i en dokk anlagt mellom Veere og Vrouwenpolder. Videre er caissonnene utstyrt med åpninger slik at de ikke hindret tidevannet mens demningen ble bygget. Først da demningen var ferdig ble lukene lukket, og dammen stengt.
Lambertstien (Oslo)
Lambertstien var en vei på Nordseter i bydel Nordstrand i Oslo. Den gikk fra Ekebergveien til Nyquistveien.
Navnet ble vedtatt i 1952. I teorien er veien fra 1989 en del av Nyquistveien. Slik er den også skiltet, og husene langs veien har numre knyttet til Nyquistveien. Det gamle navnet brukes imidlertid fortsatt i en rekke kartverk, som f.eks. Google Maps og Finn Kart.
Tordenskiolds gate (Hønefoss)
Tordenskiolds gate er ei delt gate på Nordsiden i Hønefoss. Den tar av fra Parkgata i sør, men slutter alt ved nummer 4 (Hønefoss Frikirke), like oppunder nordøstenden av friområdet Sankthanshaugen. Der gjør gata et opphold over en del som inngår under friområdet, til den starter opp igjen ved eiendommene sør for Gullagata og krysser over denne og løper nordøstover til den møter Jernbaneveien og Roa-Hønefosslinjen på den opprinnelige Bergensbanen. Gullagata og Grensegata er eneste tverrgater til Tordenskiolds gate.
Tordenskiolds gate ligger for det meste innenfor de gamle bygrensene, men en liten del ligger i tidligere Norderhov herredskommune, nord for Grensegata. Gata har et parallelt løp med Parkgata og Hønengata og preges av villahusbebyggelser.
Arild Stavrum
Arild Stavrum (født 16. april 1972 i Kristiansund) er en norsk fotballtrener, tidligere -spiller og forfatter. Han er sønn av den tidligere Lyn-spissen Ole Stavrum, og bror av Ole Erik Stavrum, tidligere midtstopper i Brann og Molde.
Som spiller fikk han to A-landskamper for. Stavrum ble ansatt som hovedtrener i Molde julaften 2005. Han har tidligere vært trener i 2.-divisjonsklubben Bærum. Fra 5. desember 2007 til mai 2010 var han trener for fotballklubben Skeid. Idag er Stavrum lærer/trener på idrettslinja ved Lambertseter videregående skole.
Spillerkarriere
Stavrum startet sin fotballkarriere i Clausenengen i hjembyen Kristiansund. I september 1991 gikk han til Brann, hvor han ble lagkamerat med sin bror. Arild Stavrum gjorde aldri noen stor suksess i Bergen, og ble solgt til Molde etter 1993-sesongen.
I Molde ble Stavrum en desto større suksess. I 1994 ble han klubbens toppscorer, da Molde rykket opp i Eliteserien igjen etter én sesong på nest høyeste nivå. Molde ble også cupmestere denne sesongen. Året etter scoret Stavrum 16 Tippeligamål da Molde, anført av «de tre S'ene» (Stavrum, Solskjær og Sundgot) tok sølv i serien.
I 1997 ble Stavrum solgt til Stabæk. Etter én sesong ble han kjøpt av den svenske klubben Helsingborg, der han ble gjenforent med sin gamle trener i Molde, Åge Hareide. I sin første sesong i Helsingborg, ble Stavrum toppscorer i Allsvenskan med 18 mål. Sesongen etter ble han svensk seriemester, og var nok en gang klubbens toppscorer. Ved sesongslutt ble han kjøpt av den skotske klubben Aberdeen.
Stavrum spilte to sesonger i Aberdeen, og ble klubbens toppscorer begge sesongene. Sommeren 2001 meldte han overgang til tyrkiske Beşiktaş, der han spilte to sesonger før han i 2003 returnerte hjem til Molde. I løpet av sitt andre opphold i Molde var Stavrum mye plaget av skader, og huskes mer for sine mange, og til dels kontroversielle, utspill om Rosenborg enn for sine prestasjoner på banen.
Trenerkarriere
Stavrum la fotballskoene på hylla etter 2004-sesongen, og tok fatt på trenerjobben i Bærum. I sin eneste sesong som trener for bæringene, ledet han klubben til en fjerdeplass i 2.divisjon, avdeling 1.
Stavrum var tilbake som hovedtrener i Molde FK i 2006 sesongen, etter året i Bærum. Dette året førte han Molde FK ned til Adeccoligaen. Har i den senere tid jobbet mye for TV2-sporten som reporter under Tippeligarunden. Ellers har Stavrum i flere år skrevet en månedlig spalte i fotball- og tegneseriebladet BOING, en klubb for fotballgale gutter og jenter.
Stavrum tok over som hovedtrener for Skeid 5. desember 2007. Han tok over etter Anders Jacobsen, som fikk sparken etter at laget rykker ned fra Adeccoligaen i 2007. I 2008 ledet Stavrum Skeid i 2. divisjon, der laget gjorde det svært godt. Med Stavrum ved roret vant Skeid sin 2. divisjonsavdeling med 17 poengs margin, foran Ranheim. Laget satt ny Skeid-rekord i antall kamper på rad uten tap, og kun én gang gikk laget av banen uten poeng.
2009-sesongen startet godt for Stavrum og Skeid og laget vant hele 3-0 borte mot Notodden i sesongåpningen. Suksessen fortsatte i neste serierunde med hjemmeseier mot Bryne, men etter dette fulgte en lang periode med motgang. Laget klarte ikke å følge opp den gode starten og når sesongen var ferdig hadde Skeid kun samlet 18 poeng. Sist laget rykket ned fra 1. divisjon, i 2007-sesongen, hadde de 20 poeng. Stavrum hadde fortsatt tillit i Skeid og fortsette som hovedtrener i 2010. I mai 2010 ble imidlertid klubben og Stavrum enig om å avslutte samarbeidet.
https://web.archive.org/web/20100512174928/http://fotball.bt.no/2div2/article168303.ece
Karriere som spiller
* Kun seriekamper.
Bokutgivelser
Stavrum har gitt ut flere bøker. I mars 2008 debuterte han med romanen 31 år på gress på Oktober forlag. Den henter handling fra fotballmiljøet, noe flere av hans senere bøker også gjør.
Kemal Malovčić
Kemal Malovčić (født 6. mai 1946 i Sanski Most, Bosnia og Hercegovina, Jugoslavia) er en populær bosnisk folkesanger.
Muzio Gallo
Muzio Gallo (født 15. april 1721 i Osimo i Italia, død 13. desember 1801 i Viterbo) var en av den katolske kirkes kardinaler. Han var tilknyttet den romerske kurie, og ble senere biskop av Viterbo.
Kemal Malovčić
Malovčićs karriere begynte i 1968. Da produserte han sin første singel Oko Sane (på Sana), hvor han synger om at han er på Sana (elven), som befinner seg i hans hjemby Sanski Most.
Muzio Gallo
Han ble kreert til kardinal den 14. februar 1785 av pave Pius VI.
Kemal Malovčić
I begynnelsen av sin karriere fikk han mye hjelp av sin eldre bror Džemal Malovčić, som skrev musikken og tekstene for ham. Men det som virkelig startet hans karriere var da han ble med i det jugoslaviske bandet Južni Vetar. Bandet eksisterte i seks år (1985–1991). I 1985 produserte han sitt bestselgende album Okreće se kolo sreće, med over 600 000 solgte eksemplarer.
Under den bosniske krigen vendte Malovčić Južni Vetar ryggen, Han ville ikke lenger tilhøre bandet, fordi det meste spilte serbisk folkemusikk. Mens krigen i hans hjemland Bosnia varte, fortsatte Malovčić sin humanitære innsats for sitt hjemland og ga mange konserter.
Muzio Gallo
Han deltok ikke ved konklavet i 1799-1800.
Giovanno Maria Riminaldi
Han ble kreert til kardinal den 14. februar 1785 av pave Pius VI, med Santa Maria del Popolo som tittelkirke.
Hestesport under sommer-OL
Hestesport var med på det olympiske programmet for første gang under Sommer-OL 1900 i Paris. Sporten var ikke med under OL 1904 og 1908. Den kom tilbake som olympisk sport under OL 1912 i Stockholm og har siden vært med i alle sommerlekene. Man konkurrerer i dressur, feltritt og sprangridning og det er både lag- og individuelle konkurranser.
Under Sommer-OL 1956 ble hestesportkonkurransene arrangert i Stockholm istedenfor i Melbourne på grunn av karantene-bestemmelsene.
Rolf Gupta
Rolf Arvind Gupta (født 14. januar 1967 i Uppsala) er en norsk dirigent og komponist - særlig aktiv som dirigent for samtidsmusikk. Han har vært professor i interpretasjon ved Universitetet i Agder siden 2012.
Biografi
I tillegg til dirigentstudier med Jorma Panula ved Sibeliusakademiet i Helsingfors og med Ilya Musin og Herbert Blomstedt, har Gupta studert komposisjon med Olav Anton Thommessen, Per Nørgård, Antonio Bibalo og Lasse Thoresen på Norges musikkhøgskole.
Blant solistene Gupta har samarbeidet med kan nevnes Truls Mørk, Antje Weithaas, Henning Kraggerud, Christian Lindberg, Ida Händel og Leif Ove Andsnes.
Gupta har også gjort seg gjeldende innen opera, hvor han bl.a. har urfremført Olli Kortekangas Joonan Kirja ved den Finske Nasjonalopera; Rolf Wallins Manifest ved Holland House i København; og Olav Anton Thommessens Hertuginnen dør ved Det norske teatret. Ved Den Norske Opera har han dirigert Flaggermusen og dirigerte urfremførelsen av Gisle Kverndokks Den Fjerde Nattevak i 2005. Ved operaen i Frankfurt har han dirigert La Traviata og Tryllefløyten og han har også markert seg ved den Nasjonale Reise-opera i Nederland samt operaen i Basel.
Gupta har indisk far og norsk mor.
Sojusz Lewicy Demokratycznej
Sojusz Lewicy Demokratycznej («Den demokratiske venstrealliansen», SLD) er et polsk venstreorientert politisk parti som ble opprettet den 15. april 1999. Det tar offisielt avstand fra sine kommunistiske røtter, og går inn for et sosialdemokratisk program.
Ved parlamentsvalget i 2001 inngikk partiet en avtale om fellesliste med Arbeidets forbund (UP) og vant en overveldende seier med 42 prosent av stemmene og 200 av 460 mandater i Sejm, samt 75 av 100 i Senatet. Etter valget dannet koalisjonen regjering sammen med Det polske folkepartiet (PSL) og Leszek Miller ble statsminister. I mars 2003 gikk imidlertid PSL ut av regjeringen. Oppslutningen om SLD falt kraftig og det kom anklager om korrupsjon og nepotisme. Den 26. mars 2004 annonserte ledende medlemmer av SLD dannelsen av et nytt sosialdemokratisk parti, Socjaldemokracja Polska (SdPl). Ved parlamentsvalget i 2005 fikk SLD kun 11,3 prosent av stemmene. Dette ga 55 mandater i Sejm, kun en fjerdedel av det tidligere antallet. Enda verre gikk det i Senatet, der de fra å kontrollere tre fjerdedel mistet samtlige senatorer. Den 3. september 2006 dannet SLD en sentrum-venstre-allianse, Lewica i Demokraci, sammen med SdPl, UP og PD. Koalisjonen fikk imidlertid kun 13 prosent ved parlamentsvalget i 2007 og ble oppløst like etterpå.
Arboga kommune
Arboga kommune er en kommune i Västmanlands län i landskapene Västmanland og Närke i Sverige. Kommunens administrasjonssenter ligger i Arboga.
Tettsteder
Arboga kommune har tre tettsteder. I tabellen oppgis antall innbyggere per 31. desember 2010.
Dustin Runnels
Dustin Patrick Runnels (født 11. april 1969), bedre kjent som Dustin Rhodes og Goldust, er en amerikansk fribryter og jobber for tiden i WWE sin RAW divisjon. Han er i «Tag team» med halvboren Cody Rhodes. De har vært Tag Team Champions 1 gang sammen, og de kaller seg The BrotherHood.
Gjennom karrieren har Runnels vunnet mange mesterskap. I World Championship Wrestling har han vært United States Heavyweight Champion 2 ganger, World Six-Man Tag Team Champion 1 gang, og 2 ganger World Tag Team Champion. I World Wrestling Entertainment har han vært Intercontinental Champion 3 ganger, og utrolige 9 ganger Hardcore Champion. Han er også 1 gang World Tag Team Champion.
Liberec
Byen, under det tyske navnet Reichenberg, ble allerede på 1300-tallet kjent som den første sudettyske by. Rett nord for Liberec ligger Grabštejn slott fra 1200-tallet.
Liberec har en tekstil- og maskinindustri, blant annet en av Škodas bilfabrikker og en teknisk høyskole. Byen er også et sentrum for papir–, maskin– og skotøyindustri.
I samband med den nazistiske annekteringen av områder i Tsjekkoslovakia ble Liberec hovedstad i Sudetenland med Konrad Henlein som gauleiter. Da andre verdenskrig var over i 1945 ble den tysktalende befolkningen i disse områdene utsatt for en av de mest omfattende blodige etniske rensinger som har funnet sted i nyere europeisk historie. Nærmere 2,5 millioner tyskere ble fordrevet fra Tsjekkoslovakia. Denne brutale utrensningen skjedde etter ordre av Tsjekkoslovakias president, Edvard Beneš, som hadde kommet tilbake fra eksil i London, med støtte fra de allierte seiersmakter.
Byen var arrangør av Ski-VM 2009. Liberecs omegn har mange vintersportssteder.
Transport
Liberec er forbunnet med nabobyen Jablonec nad Nisou 12 kilometer sørøst med en meterspor trikkelinje. I tillegg finnes det en standardspor trikkelinje i bysentrum.
Marta Breen
Marta Breen (født 11. april 1976 i Larvik) er en norsk sakprosaforfatter og journalist. Hun gikk ut fra Larvik gymnas i 1995.
Breen ble kjent da hun i 2006 skrev boken «Piker, vin og sang», der hun setter fokus på en del kvinnelige artister og musikkgrupper opp gjennom historien, bl.a. Dandy Girls, som var Norges første jenteband. Hun utga boken fordi hun mener det har vært for lite fokus på jenter og jentegrupper i media opp gjennom historien.
Breen har bakgrunn fra RadiOrakel. Hun har vært freelancejournalist i NRK, Dagbladet samt Kvinner og klær. Hun er fast spaltist i Dagsavisen, hvor hun skriver om feminisme.
Hun ble i mars 2013 valgt til leder for Norsk faglitterær forfatter- og oversetterforening (NFF). Hun gikk av under årsmøtet i foreningen i 2018 fordi hun etter foreningens lover ikke kunne gjenvelges.
Hun er i dag bosatt i Oslo.
Hun er datter av Elisabeth Breen og Arnstein Hølmebakk, og sønnedatter av forfatteren Sigbjørn Hølmebakk
Vårveien
Vårveien finnes flere steder:
Adolf Noreen
Adolf Gotthard Noreen (født 13. mars 1854 i Östra Ämtervik i Värmland, død 13. juni 1925 ) var en svensk språkforsker. Han ble student i Uppsala 1871, dr. philos. 1877, dosent samme år, og professor i nordiske språk ved universitetet i Uppsala 1887. Fra 1919 var han medlem av Svenska Akademien. Han var far til språkforskeren Erik Noreen.
Ski-VM 2009
Ski-VM 2009 ble arrangert fra 18. februar til 1. mars 2009 i Liberec i Tsjekkia. Det var det 48. ski-VM som ble arrangert, og for andre gang i det området som i dag er Tsjekkia. Ski-VM 1925, som var det aller første ski-VM, ble arrangert i Janské Lázně i det daværende Tsjekkoslovakia.
For første gang sto skihopping for kvinner på programmet i et verdensmesterskap.
Det ble konkurrert i 20 øvelser, av disse var det 6 lagøvelser. Norge tok 12 av 60 medaljer. Tyskland tok 9 medaljer og Finland vant 10 medaljer. Petter Northug ble den mestvinnende utøveren med tre gullmedaljer. Aino-Kaisa Saarinen og Justyna Kowalczyk vant også tre medaljer hver, begge tok to gull og en bronsemedalje.
Arrangørby
Liberec ble tildelt mesterskapet under den 44. FIS-kongressen i Miami i USA 4. juni 2004 i konkurranse med Oslo i Norge.
Kvinner
10 km klassisk
15 km skiatlon (7,5 km klassisk + 7,5 km fristil)
Lagsprint klassisk
4 x 5 km stafett (2 x 5 km klassisk + 2 x 5 km fristil)
30 km fristil, fellesstart
Menn
15 km klassisk
Zwin
Zwin var en sjøarm i regionen Vest-Flandern, opprinnelig ved navn Sincfala. Den strakte seg fra Nordsjøen gjennom Nederland og Belgia til Brugge. Vannet ble til da en springflo satte en del av den flamske kysten under vann tidlig i det 12. århundre. Da vannet trakk seg tilbake hadde fjorden blitt til, med en munning på mer enn 6 km bredde. Frem til omtrent 1550 var den viktig for skipsfarten til og fra Brugge. To sjøslag har funnet sted her mellom franske og engelske tropper, et i 1213 og et under hundreårskrigen – 24. juni 1340. Engelskmennene vant begge slagene.
Ski-VM 2009
Menn
30 km skiatlon (15 km klassisk + 15 km fristil)
Zwin
Mens den var åpen for ferdsel fungerte kirketårnene i Westkapelle og Knokke som fyrlykter for skip underveis til Damme. Etter 1550 hadde Zwin slibbet igjen og blitt så grunn at den ikke lengre var farbar. Dette førte til at uthavner ble anlagt, fra Nordsjøen av Sluis, Mude (nå Sint Anna ter Muiden), Hoeke og Damme. I dag forbinder en kanal kalt Groot Zwin (no.: Store Zwin) Brugge med Oostende.
Av vannstanden var det da ikke mye igjen, kun en tidevannspøl på stranden. Den ligger på grensen mellom Nederland (Cadzand) og Belgia.
Naturreservatet Het Zwin
Het Zwin er et naturreservat på 1,75 km², hvorav 1,5km² i ved Knokke-Heist i Belgia og resten i den nederlandske kommunen Sluis. Det ble i 1952 av grev Léon Lippens utnevnt til naturreservat, det første i Belgia. Det har et rikt fugleliv (fortrinnsvis sjø- og vadefugler), med en liten fuglepark og en klekkestasjon for stork (lat. Ciconia ciconia). Takket være dette er Het Zwin et populært mål for fugle-elskere. Videre er reservatet kjent for en flora rik på planter som tåler salt, som for eksempel marrisp (lat.: Limonium vulgare).
Ski-VM 2009
Menn
Sprint fristil
Zwin
Naturreservatet Het Zwin
Frem til Vlaamse Gemeenschap, ansvarlig for styret av den flamske delen av Belgia, tok over ansvaret for Het Zwin i 2005 var Compagnie het Zoute ansvarlig for området. Vlaamse Gemeenschap satte seg som mål å gjøre reservatet større og å bremse gjenslibbingen. Fugleparken ble overtatt av den belgiske provinsen Vest-Flandern.
I dette området, og strendene rundt har man funnet 40 millioner år gamle haitenner (fossil).
Ski-VM 2009
Menn
4 x 10 km stafett (2 x 10 km klassisk + 2 x 10 km fristil)
50 km fristil, fellesstart
Kvinner
Normalbakke (HS100)
Menn
Normalbakke (HS100)
Stor bakke (HS134)
Laghopp stor bakke (HS134)
Kombinert
Fellesstart (10 km langrenn + skihopping normalbakke HS100)
Individuelt, 10 km - Normalbakke (skihopping normalbakke HS100 + 10 km langrenn)
Lagkonkurranse (skihopping stor bakke HS134 + 4 x 5 km langrenn)
Individuelt, 10 km - Stor bakke (skihopping stor bakke HS134 + 10 km langrenn)
Beste utøver
Totalt 73 utøvere vant minst en medalje.
Norges tropp
Følgende utøvere var med i den norske VM-troppen:
Klokkeslekten
Klokkeslekten (Campanula) er en slekt i klokkefamilien i ordenen Asterales. Blomstene er samkrona med fem kronfliker og fem begerfliker. De fem pollenbærerne danner et rør (ikke vokst sammen som hos den beslekta korgplantefamilien) som griffelen vokser gjennom. De fem pollenknappene åpner seg i knopp og pollenet fanges opp av hårene som sitter på griffelen, et stykke under arrene. I en åpen blomst ser man derfor bare de visna restene av pollenknappene nederst i blomsten. Det er alltid tre arrfliker, men variasjonen i lengde og endring under blomstring er stor. Hos noen arter er arrflikene lange (1/3 av griffelens lengde) og spriker kraftig fra hverandre. Hos andre arter er arrflikene kortere og ruller seg baklengs opp i spiraler mot slutten av blomstens åpning. Den siste typen finnes ofte hos ett- og toårige arter og kan gjøre dem i stand til å sjølpollinere.
Artene som finnes naturlig i Norge er enten to- eller flerårige urter, men ettårige arter finnes også i slekta. Frøene sitter i en kapsel med tre rom. Frøene ristes ut gjennom tre små hull øverst i kapselen (sett i forhold til bakken). Disse hullene kan enten sitte ved basis i kapselen og i så tilfelle henger kapselen nedover i moden tilstand (eks: blåklokke) eller hullene kan sitte nær toppen av kapselen (sett fra blomsterstilken) og i så fall står kapselen opprett ved modning (eks: fagerklokke). Uansett morfologisk plassering, sitter altså hullene i kapselen mot toppen av kapselen i forhold til bakken hos en moden kapsel. Slik vil kapselen holde frøene tilbake til stengelen blir utsatt for en relativt stor ytre påvirkning (vind, passerende dyr) og dermed spres frøene lenger.
Vanlige norske arter i klokkeslekta er
Grafisk design
Grafisk design eller grafisk formgivning er kunsten å arrangere bilder og tekst for å kommunisere et budskap, og skape forståelse for budskapet. Dette kan utføres på alle medier, som trykksaker, web og andre digitale medier, film og animasjon, produkter og produktemballasje, skilt, logoer, brosjyrer, reklame, bøker o.l. Praktisering av grafisk design kan spores tilbake til opprinnelsen av det skrevne ord, men det var først i begynnelsen av 1800-tallet at det ble ansett som et eget fag.
Grafisk design er en flerfaglig disiplin, som overlapper andre fagdisipliner markant. Disse er i første rekke billedkunst, arkitektur, interiørdesign, illustrasjon, foto, menneske-maskin-interaksjon, design av brukergrensesnitt, informasjonsdesign og interaksjonsdesign. Strategisk design krever også kunnskap om markedskommunikasjon, forretningsstrategi, sosiologi, antropologi og psykologi. Dette for å være i stand til å utføre kvalitative bakgrunnsundersøkelser, behovsanalyse, målgruppeanalyse og analyse av produkter, tjenester eller kommunikasjonsobjekter. En designer må også ha teknologiske ferdigheter og materialkunnskap.
Designprinsipper
Det finnes ingen offisiell klassisk designteori, fordi de grunnleggende prinsippene for design (persepsjonsteori) har eksistert i mange tusen år. De første forestillingene om prinsippene har trolig blitt presentert i skrifter om arkitektur og komposisjon innen billedkunst. Ifølge klassisk designteori (og teori for billedkunst), er estetikken i et design resultat av hvordan komposisjonen av designelementene følger designprinsippene.
Noen av disse designprinsippene er:
Mange av disse prinsippene finner vi igjen i psykologiske teorier om persepsjon, som spesielt ble satt fokus på innen Gestaltpsykologien på begynnelsen av 1900-tallet. Gestaltpsykologene isolerte over hundre konfigurasjoner (gestalter) som visuell informasjon er arrangert i. Ifølge forskningen er den grunnleggende persepsjonen forgrunn-bakgrunn-slektskap, som er avbildet over. Når man fokuserer på de to profilene, kan man ikke se vasen, og motsatt. En annen viktig gestaltkonfigurasjon viser måten hjernen fullfører linjer på for å skape helhet, eller for å danne en figur av enkeltelementer. Kontinuitetsprinsippet av Max Wertheimer (1880 –1943), som startet gestaltpsykologien i 1912, er en annen konfigurasjon som hevder at hjernen lager en fortsettelse av et mønster selv etter at det stopper. Gestaltpsykologien har spilt en viktig rolle i utviklingen av grafisk design det siste århundret.
Designelementer
Designelementene er de isolerte enkeltdelene eller aspektene som et design består av. Et designelement kan være eksplisitt eller implisitt, for eksempel danner grensen mellom to fargefelt av kontrastfarger en implisitt linje.
Designelementene kombineres med designprinsippene for å skape følgende:
Klassisk designteori er ofte det første designstudenter blir presentert for. Detaljer og antall prinsipper varierer fra lærebok til lærebok, og fra lærer til lærer. Uansett begrenser klassisk designteori seg til de estetiske sidene ved design. Andre obligatoriske teorier innen grafisk design legger mer vekt på aspektene ved visuell kommunikasjon, designstrategi og brukervennlighet.
Designprosessen
For å utarbeide et design jobber designeren etter en prosessmodell. Designprosessen omfatter en ofte kompleks vei gjennom flere trinn mot designløsningen. Prosessen omfatter blant annet bakgrunnsundersøkelser og utforskning, behovsanalyse og strategi, målgruppeanalyse, konkurrentanalyse, konseptutvikling, grafisk design og produksjon, og evaluering.
Av alle fasene i prosessen er problemformuleringen den viktigste. Alle de andre fasene er avhengige av at denne, og ofte kan løsningen gi seg selv når problemet er analysert og formulert skikkelig. Design er først og fremst tankearbeid med problemløsning, og ikke håndarbeid, som mange ikke-designere ofte assosierer med faget. Gjennom hele designprosessen tenker designeren fram og tilbake mellom fasene for å sikre at løsningen blir riktig i forhold til problemet. Designprosessen er derfor som oftest sirkulær.
Form og funksjon
Som i arkitektur, går en av de grunnleggende debattene innen grafisk design på forholdet mellom form og funksjon. Form defineres som en tings fasong eller visuelle kvalitet. Den refererer til estetikk og hvordan en ting ser ut. Mye av grafisk design handler om å gjøre ting tiltalende (eller utiltalende, eller til hvilken som helst annen kvalitet, avhengig av prosjektets mål).
Funksjon handler mye om å få jobben gjort, og er pragmatisk og forretningsorientert. Å trykke en avis på glanset papir er for dyrt, og hvis man trykker den på tørkepapir vil den falle fra hverandre. Et kunstnerisk fotografi av et fjellandskap ville nok heller ikke understøtte et budskap om et arktisk cruice.
Kommunikasjonsdesign
Kommunikasjonsdesign er en blanding av disipliner innen design og informasjonsutvikling som går inn på hvordan medier som trykk, håndarbeid, elektronisk media eller presentasjon kommuniserer med mennesker. En kommunikasjonsdesigner er ikke bare opptatt av å produsere innholdet som det visuelle i medier, men også utvikle nye kanaler hvor innholdet kan nå målgruppen. Enkelte designere bruker grafisk design, visuell kommunikasjon og kommunikasjonsdesign om hverandre.
Bergkunst
Hulemaleriene i hulene i Lascaux i Frankrike fra mellom 14 000 og 15 000 f.Kr er noen av de eldste billedframstillingene vi kjenner til. I Norden ble det laget bergkunst i form av helleristninger fra 10 000 f.Kr. Helleristningene i Alta er et eksempel på norsk bergkunst, de eldste er datert til 4 200 f.Kr. Sammen med oppfinnelsen av skriftspråket, danner bergkunsten en milepæl i designhistorien.
Skriftsystemer
De første skriftsystemene var trolig den babylonske kileskriften fra ca. 3 200 f.Kr. og de egyptiske hieroglyfene fra ca. 3 000 f.Kr. Skriftspråkene utviklet seg fra symboler basert på piktogrammer (bilder som ligner på det de skal bety) eller ideogrammer (bilder som representerer ord). Slike symboler ble brukt i mange forskjellige kulturer fra hele verden, fra rundt 9 000 f.Kr, og utviklet seg til skriftspråk fra rundt 5 000 f.Kr. I Norden ble runer brukt fra tiden like etter Kristi fødsel.
Piktogrammer og ideogrammer representerer de tidligste kjente formene for grafisk design. Tradisjonelt har hensikten med grafisk design opp igjennom historien vært å kommunisere idéer og mening ved bruk av grafiske elementer som typografi, fotografi og illustrasjon.
Håndskrevne og illustrerte bøker
De første registrerte bøker er fra det første århundret e.Kr. Før dette var de litterære verkene nedskrevet på ruller, noe som forøvrig fortsatte fram til 300-tallet. De første håndskrevne bøkene fra antikken og tidlig middelalder kalles kodeks. Kodeks var en forbedring fra skriftrullen, fordi den kunne åpnes flatt på hvilken som helst side, noe som gjorde tekstene mer tilgjengelig. Arkene kunne også ha tekst på begge sider og tekstene var ofte rikt illustrert.
Book of Kells er et vakkert og veldig tidlig eksempel på grafisk design, med en form som er akseptabel selv i dag. Boken er et håndskrevet eksemplar av Bibelen, og den er kjent for sine mange vakre illustrasjoner. Boken ble laget av keltiske munker på 800-tallet.
Trykkekunsten
Johann Gutenberg (ca. 1390 – 1468 revolusjonerte bokproduksjonen i vesten da han utviklet trykkekunsten (andre trykkteknikker var oppfunnet i Kina og Korea tidligere). De første bøkene som ble produsert på Gutenbergs trykkpresse kom til å danne standard på design av bøker for ettertiden. Grafisk design fra denne perioden blir referert til som Old style (spesielt skriftsnittene som de første typografene brukte), eller Humanist, etter den dominerende filosofiske skolen på denne tiden. Innførselen av sidenummerering (paginering) på 1600-tallet, gjorde det enklere å finne fram i bøkene, noe som er viktig i forhold til design av brukervennlige produkter.
Faget grafisk design tar form
Etter Gutenberg utviklet grafisk design seg gradvis bort fra kunsten fram mot slutten av 1800-tallet. Fra 1891 til 1896 publiserte William Morris' (1834 – 1896) Kelmscott Press noen av de mest betydningsfulle grafisk designarbeidene innenfor Arts and Crafts Movement (kunstretning i Storbritannia). Han skapte en lukrativ bedrift ved å produsere raffinerte bøker som han solgte til velstående mennesker. Morris beviste at det var et marked for arbeider innen grafisk design, og var en pionér innen arbeidet med å skille grafisk design fra grafisk produksjon, og fra kunst. Arbeidene til Kelmscott Press karakteriseres av sin dekadense og sin sterke påvirkning av historiske stilarter. Uansett var disse arbeidene historisk viktige, fordi de var den første betydelige reaksjonen på den dovne tilstanden grafisk design var i på 1800-tallet. Morris' arbeider, sammen med resten av Private Press-bevegelsen, hadde en direkte påvirkning på art nouveau og er indirekte ansvarlig for den generelle utviklingen av grafisk design på begynnelsen av 1900-tallet.
Tidlig modernisme
Tidlig på 1900-tallet var arbeidene innen moderne grafisk design, som i kunsten, preget av en motreaksjon på dekadensen innen design på slutten av 1800-tallet. Kjennetegnet på tidlig moderne typografi er skrifttypene sans-serif. Tidlige moderne typografer som Edward Johnston (1872 – 1944) og Eric Gill (1882 – 1940) etter ham, var inspirert av den folkelige og industripregede typografien fra slutten av 1800-tallet. Skiltingen i London Underground er klassisk for denne epoken, med en skrifttype designet av Edward Johnston i 1916.
Bauhaus-skolen
Jan Tschichold (1902 –  1974) sammenfattet prinsippene innen moderne typografi i sin bok Die neue Typographie i 1928. Senere avviste han filosofien han hadde presentert i boken sin, fordi han mente den var fascistisk, men bokens innflytelse forble fortsatt stor. Tschichold og andre Bauhaustypografer som Herbert Bayer (1900–1985), Laszlo Moholy-Nagy (1895 – 1946) og El Lissitzky (1890 – 1941) er regnet som etablererne av grafisk designfaget, slik som vi kjenner det i dag. De var pionérer innen produksjonsteknikker og den grafiske stilretningen som preget hele århundret. Selv om datateknikken har endret produksjonsmetodene for godt, har den eksperimentielle tilnærmingen til design som de var pionérer i, nå blitt mer relevant enn noensinne.
De følgende årene ble moderne grafisk design godt akseptert og fikk en utstrakt bruk. En blomstrende amerikansk førkrigsøkonomi skapte større behov for grafisk design, hovedsakelig innen annonseutforming og pakningsdesign. Da den tyske Bauhaus-skolen innen design emigrerte til Chicago i 1937, brakte den med seg den «masseproduserte» minimalismen til Amerika. Dette førte med seg en gnistrende postmoderne arkitektur og design. Navn som er verdt å merke seg fra midten av århundret, er Adrian Frutiger (født 1928), designeren av skrifttypene Frutiger og Univers. En annen er Paul Rand (1914–1996), som fra slutten av 1930-tallet og fram til sin død videreførte Bauhausprinsippene til populær annonseutforming og logodesign. Dette var med på å skape den unike amerikanske tilnærmingen til europeisk minimalisme, og han ble en av de ledende pionérene innen den delen av grafisk design som omhandler bedriftsidentitet (corporate identity). Josef Müller-Brockmann (1914 – 1996) var også en viktig designer fra midten av 1900-tallet. Han designet plakater i den strenge, minimalistiske formen som er typisk for 1950-tallet og 1960-tallet.
Postmodernisme
Reaksjonen på den økende strengheten innen grafisk design kom sakte, men ubønnhørlig. Opprinnelsen til den postmodernistiske typografien kan spores tilbake til humanistbevegelsen på 1950-tallet. Av de mest betydningsfulle fra denne epoken er Hermann Zapf (født 1818), som designet to skrifttyper som fremdeles har utstrakt bruk; Palatino (1948) og Optima (1952). Men denne blandingen av serif- og sans-serif-skrifttyper, og innføringen av organiske former til typografien igjen, var mer en bekreftelse av modernismen enn en protest mot den.
Et viktig punkt for grafisk design ble nådd da manifestet «First things first 1964 Manifesto» ble publisert i 1964. Manifestet oppfordret til mer radikalt grafisk design og kritiserte idéene om at design var en nøytral prosess som ikke tok stilling til verdier. Det bygde på idéer fra kritisk teori, Frankfurterskolen og motkulturen på denne tiden. Manifestet påvirket en hel generasjon av nye grafiske designere og bidro til etableringen av fagtidsskrifter som «Emigre magazine».
En av de grafiske designerne det er verdt å merke seg fra siste halvdel av 1900-tallet er Milton Glaser (født 1929), som designet en kjent plakat med Bob Dylan i 1968 og den umiskjennelige reklamekampanjen «I Love NY» i 1973. Glaser var inspirert av pop-kulturen på 1960-tallet og 1970-tallet.
Datamaskinen tas i bruk
Utviklingen gjennom 1900-tallet var sterkt inspirert av teknologiske framskritt innen trykketeknikker og fotografi. På 1990-tallet spilte teknologiske nyvinninger en lignende rolle, men denne gangen var det datamaskinen som ble tatt i bruk av designere. I begynnelsen var dette faktisk et skritt tilbake. Zuzana Licko (født 1961) begynte tidlig å bruke datamaskin til layout, som på denne tiden målte internminne (RAM) i kilobytes og skrifttypene ble satt sammen av prikker og ikke linjer. Sammen med ektemannen, Rudy VanderLans, etablerte hun fagtidsskriftet «Emigre magazine» og skriftdesignselskapet «Emigre type foundry». De jobbet med kreative utfoldelser under datamaskinens ekstraordinære begrensninger. «Emigre magazine» ble digital designs «bibel», etter hvert som datateknologien utviklet seg til det punktet da fordelene med å bruke datamaskin til designarbeid ble større enn ulempene.
Desktop Publishing
På 1980-tallet ble det utviklet dataprogrammer for desktop publishing, et av de første programmene var «Aldus PageMaker». Illustrasjonsprogrammet «Adobe Illustrator» introduserte en hel generasjon av designere til datamaskinens kvaliteter. Datamaskinen ga muligheter som tidligere hadde vært uoppnåelige, for eksempel med fotomanipulering og design av 3D-illustrasjoner. En annen viktig mulighet designere fikk gjennom bruk av datamaskinen, var det å kunne sette teksten selv og umiddelbart se hvordan den fungerte i layouten. Dette førte til en ny og mer radikal bruk av typografi. Blant de designerne som tidligst helhjertet tok i bruk datamaskinen som designverktøy var April Greiman og de tidligere nevnte Emigre-designerne. Siden tidlig på 1990-tallet har grafisk design utviklet seg til et yrke som nesten i sin helhet blir utført i på datamaskin, og den blir i dag ansett som et uunnværlig verktøy for grafiske designere.
De mest brukte verktøyene:
Kompleksiteten i mange av disse dataprogrammene utelukket opprinnelig designere som ikke hadde økonomi til å lære å bruke dem, eller hadde mulighet til å lære dem i studiesammenheng. Selv om datamaskinen er ansett som et uunnværlig verktøy innen arbeid med grafisk design, er det fortsatt noen som fortsetter å bruke manuelle og tradisjonelle verktøy i sitt kreative arbeid, blant andre Jean Benoit-Levy, Studio Cyan og Milton Glaser.
Grafill
I 1937 gikk norske grafiske designere og andre yrkestegnere sammen og stiftet Yrkestegnernes Forening. Denne foreningen fikk etter hvert navnet Norske Grafiske Designere (NGD). I 1991 gikk NGD og Norsk Illustratørforbund (stiftet 1983) sammen og dannet en felles forening; Grafill – Norsk organisasjon for visuell kommunikasjon. Formålet til Grafill er å: «samle utøvere i visuell kommunikasjon i Norge i en partipolitisk nøytral organisasjon som skal ivareta medlemmenes faglige, økonomiske, juridiske og sosiale interesser». Foreningen representerer i dag (2006) ca. 90% av de grafiske designerne og illustratørene som betraktes som profesjonelle i bransjen.
Grafill utgir blant annet fagtidsskriftet «Magasinet Visuelt», og arrangerer den årlige «Visuelt-konkurransen» og konkurransen «Årets vakreste Bøker» med prisutdelinger under «Visueltdagene». Årets Vakreste bøker ble innstiftet av boktrykker Arthur Nelson i 1933. Under Visueltdagene blir det også holdt faglige seminarer til inspirasjon for medlemmene.
Norsk Designråd
I 1963 ble stiftelsen Norsk Designcentrum (NDC) dannet, fremmet av Norges Eksportråd (i dag Innovasjon Norge) og Norges Industriforbund (i dag NHO). Stiftelsens formålsparagraf var å «fremme god industriell formgivning av norske industriprodukter, med henblikk på å gjøre norsk industri mer konkurransedyktig i inn- og utland». Norsk Designcentrum var unikt i europeisk sammenheng da det åpnet sine dører for publikum i januar 1965. Året etter delte de ut NDCs Merke for God Design for første gang. En av kategoriene var grafisk design, og i 1966 ble merket blant andre tildelt bøkene Jens Bjørneboe: «Til lykke med dagen», Karl Marx: «Samfunn og frihet» og Wilhelm Aubert: «Likhet og rett» fra Pax forlag. Arild Kristo sto for designet av omslagene.
1. juli 1974 ble Norsk Designcentrum avviklet og erstattet av Rådet for Industridesign (RID) 12. august samme år. På slutten av 1985 ble Rådet for Industridesign til Norsk Designråd. Navneendringen var forårsaket av at fagområdet grafisk design hadde fått stadig større plass på agendaen, og begrepet industridesign føltes begrensende. Norsk Designråd skulle bistå næringslivet i bruk av design i produktutvikling og profilering. Formålet ble satt til å «fremme bruk av god design i markedsorientert produktutvikling og markedskommunikasjon for å oppnå større konkurranseevne og lønnsomhet i norsk industri og næringsliv – nasjonalt og internasjonalt». På slutten av 1990-tallet etablerte Norsk Designråd i samarbeid med Statens Nærings- og Distriktsutviklingsfond (nå Innovasjon Norge) et nasjonalt nettverk for næringsrettet design, med kontaktpersoner i alle fylker.
Norsk Designråd har de siste årene bidratt med innspill til politiske handlingsplaner, kampanjer og aktiviteter for bruk av design, og fungert som møteplass for bedrifter, designere og deres fagmiljøer. Rådet tildeler også Merket for god design til norske bedrifter og samarbeidende designere som har utviklet gode produkter i fellesskap. Andre designutmerkelser Norsk Designråd deler ut er Hedersprisen for God Design, Klassikerprisen for God Design og Unge talenter.