cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Oldtime
Populær i sørstatene
Om opprinnelsen er usikker, ble sangen svært populær i sørstatene på 1920-tallet. 27. juli 1925 ble den innspilt med en helt annen tekst, som «Can I sleep in your Barn tonight, Mister?» med Charlie Poole and the North Carolina Ramblers. 5. august 1925 ble den innspilt av den syngende cowboy Carl T. Sprague fra Texas, som «Cowboy Love Song» (Victor 20067). 9. juni 1926 ble den innspilt av Kelly Harrell fra Virginia som «Bright Sherman Valley» (Victor 20527), året før Riley Puckett, Hugh Cross og Clayton McMichen (Columbia 15206 D) 3. november laget den første innspillingen som Red River Valley (Columbia 15206 D). Denne innspillingen ble svært populær. Det samme ble texaneren Texas Jules Verne Allens versjon, innspilt 28. mars 1929 som «Cowboy's Love Song» (Victor 40167). Allen selv trodde sangen var fra Pennsylvania, kanskje brakt over fra Europa.
Sára Cholnoky
Sára Cholnoky (født 3. november 1988) er en ungarsk brettseiler.
Hun representerte Ungarn under Sommer-OL 2016 i Rio de Janeiro, der hun ble nummer 23.
Under Sommer-OL 2020 i Tokyo som ble arrangert i 2021, ble hun nummer 25.
Nasjonalt utvalg for vurdering av forskning på menneskelige levninger
Nasjonalt utvalg for vurdering av forskning på menneskelige levninger, også kalt «Skjelettutvalget», er et underutvalg av Den nasjonale forskningsetiske komite for samfunnsvitenskap og humaniora (NESH), en av fire forskningsetiske komiteer i Norge.
Utvalget tar stilling til etiske sider ved forskning, der kildematerialet omfatter menneskelige levninger (det vil si intakte skjeletter, deler av skjeletter, samt annet menneskelig materiale) som oppbevares ved offentlige museer og samlinger i Norge, eller som vil fremkomme ved fremtidige arkeologiske og andre undersøkelser.
Dilara Uralp
Dilara Uralp (født 16. november 1995) er en tyrkisk brettseiler.
Hun representerte Tyrkia under Sommer-OL 2016 i Rio de Janeiro, der hun ble nummer 22.
Under Sommer-OL 2020 i Tokyo som ble arrangert i 2021, ble hun nummer 24.
Sigve Brekke
Sigve Brekke (født 15. desember 1959) er en norsk bedriftsleder og tidligere politiker (Ap). Fra august 2015 har han vært konsernsjef i Telenor.
Liv og virke
Brekke begynte sin karriere som rådgiver i Telenor i 1998 og hadde fra 1999 til 2015 en rekke lederstillinger knyttet til Telenors virksomhet i Asia. Han startet ved Telenors Singapore-kontor i 1999 og var administrerende direktør for det majoritetseide thailandske teleselskapet DTAC i 2002. Fra 2008 til 2015 var han leder for Telenors virksomhet i Asia, stasjonert i Bangkok. Fra høsten 2010 var han også administrerende direktør i Telenors indiske selskap Uninor.
Brekke høstet både ros og kritikk for Telenors mange satsinger i Asia. Ekspansjonen i India ble et pengesluk for Telenor, samtidig som Brekke var sentral i å forhandle frem løsninger på konflikter med myndighetene i landet om operatørlisenser. Lokalt var nordmannen kjent som en utypisk leder i det asiatiske næringslivet, der han fremholdt en skandinavisk ledelseskultur med mindre avstand mellom ledelse og ansatte.
Da Jon Fredrik Baksaas gikk av som konsernsjef i Telenor 1. januar 2016 ble Sigve Brekke ansatt i stillingen.
CV-saken
I 2015 skrev Kapital at Brekke, mens han i perioden 2004–2014 hadde sjefsjobber for Telenor i Asia, ga offentligheten «inntrykk av at han hadde en bachelorgrad i økonomi og administrasjon fra Høgskolen i Telemark». I 1984–1986 gikk Brekke på det toårige høyskolekandidatstudiet, ikke treårig bachelor, men oppnådde ikke graden høyskolekandidat. Brekke bekreftet at han manglet to vekttall (av 40) for å oppnå graden høyskolekandidat. Brekke har i sin CV oppført en Degree in Agricultural Sciences fra Agricultural College Kongsberg, som Brekke til Kapital sier er en toårig yrkesutdanning innenfor skogfag. Ifølge Telenor har ikke Brekke gitt gale opplysninger til Telenor.
Ford Escort (Europa)
Ford Escort er en bilmodell som hittil er blitt laget i seks generasjoner av Ford mellom 1967 og 2002. Escort var også navnet på en variant av Ford Anglia – produsert mellom 1955 og 1961 – som var mekanisk sett identisk med Ford Squire. Den var i utgangspunktet laget for det europeiske markedet som er erstatning for Ford Anglia og ble første gang introdusert i Europa i 1968.
Senere ble det også laget en amerikansk variant, som skulle fungere som en oppfølger til Ford Pinto.
1967–1975
Den første generasjonen rullet ut fra fabrikken i England i 1967 (som 1968-modell) og kom til å bli kalt for «hundebeinet» på grunn av kjølegrillens karakteristiske form. Mk I var det offisielle navnet og bilen ble bygd fram til årsmodell 1975.
Først var bare to-dørs sedaner tilgjengelige, men allerede i mars 1968 kunne man få den som stasjonsvogn og i april som varebil. I 1969 kunne man også få sedanen med bakdører. Selv om framhjulstrekk hadde blitt tilgjengelig på enkelte småbiler, trakk Ford Escort på bakhjulene. Man hadde valget mellom enten tre trinns automatgir eller fire trinns manuelt gir.
Bilen ble tilbudt med Fords Kent-motorer. Andre motorer i denne serien ble brukt i både Ford Cortina og Ford Anglia.
De første årene ble den tilbudt med motorer på henholdsvis 1,1 og 1,3 liter. En 0,9 liter var også tilgjengelig innenfor enkelte markeder, men salget av denne varianten var dårlig.
I 1970 ble også en sprekere utgave, under navnet 1300GT tilgjengelig. Denne hadde et stivere understell, samt en trimmet utgave av den vanlige 1,3-liters motoren. Effekten var på 76 hk, og toppfarten på 153 km/t.
Bilen skulle vise seg å gjøre det stort innenfor rally, og den største seieren var sannsynligvis seieren i 1970 London to Mexico World Cup Rally. Escort-en som vant, ble kjørt av den finske rally-legenden Hannu Mikkola.
For å feire suksessen innenfor rally, lanserte Ford en spesialutgave, under tittelen RS1600. Denne ble levert med en 1,6 liters motor på 120 hk. Med en vekt på bare 785 kg, kunne bilen akselerere fra 0–100 på 8,2 sekunder og nå mer enn 180 km/t. Motoren var trimmet av Cosworth, og var viden kjent for å kreve mye vedlikehold. Denne bilen skulle bli en av de mest velkjente bilene innenfor 70-tallets «hot hatch»-segment. RS1600 var i produksjon fra 1970 til 1973.
En mindre sportslig RS-utgave, kalt RS2000, ble i 1974 og 1975 tilbudt. Denne var utstyrt med en trimmet versjon av Ford Pintos 2-liters firesylindrede motor. Originalt hadde den 86 hk, men i RS2000 hadde den hele 110 hk.
1975–1980
Den andre generasjonen kjennes igjen på sin strammere linjere og rett grill i fronten. Men fremdeles hadde den tydelige designtrekk fra 70-tallet, slik som runde lykter, kromstyling, brede hjulbuer og markerte linjer. Første utgave rullet av samlebåndet 2. desember 1974.
I 1975 fantes den bare som 1300, men i 1976 kom 1600. Bilen var også en meget populær racerbil i England. Det finnes fortsatt et stort utbud av tilbør og reservedeler til denne modellen. En kuriositet i denne sammenhengen er at alle motorer og girkasser fra Ford Europas biler passer sammen fra 1960-tallet og fram til tidlig på 1990-tallet. Det gjør det for eksempel mulig å kombinere en gammel girkasse på 1970-talls Escort med en motor fra en 1980-talls Ford Sierra. Zetec-motoren som var produsert så sent som i 2004 har samme boltmønster som Crossflow-motoren fra 1967 og er en populær modifikasjon. Manifold for ombygging til forgasser kan kjøpes.
Escort XR3, XR3i og RS turbo
Ford Escort XR3/XR3i var GTI-utgaven av Ford Escort og ble produsert som 3-dørs kombi og som cabriolet, RS turbo var toppmodellen, og ble produsert kun som 3-dørs kombi. Begge modellene ble videreført i fjerde generasjon, og produsert helt til 1992, etter at femte generasjon hadde kommet.
1986–1990
Fjerde generasjon var både teknisk og designmessig svært lik tredje generasjon, endringene omfattet bl.a. grill og panser, frontlykter, baklykter og et mer moderne interiør. Såpass lik tredje generasjon var den at den internt ble kalt Mark III facelift. Orion fortsatte som sedanutgave.
1991–2001
Fra og med femte generasjon fikk Escort mykere linjer. Også denne modellen ble lagd som stasjonsvogn, og i motsetning til de foregående ble disse populære. I løpet av denne perioden fikk den to større oppdateringer, noen steder referes disse til som sjette og sjuende generasjon, andre steder skilles de ulike modellene med benevnelsene Escort '91, Escort '93 og Escort '95.
Escort RS Cosworth
I 1992 kom Ford Escort RS Cosworth. Denne bygde på samme ramme som Ford Sierra, hadde firehjulstrekk og turbomotor med 227 hk, og ble produsert fram til 1996.
Kafta Sheraro nasjonalpark
Kafta Sheraro nasjonalpark (også stavet Qafta Shiraro) er en nasjonalpark som ligger nord i Etiopia. Parkens areal er 5 000 km2, og ligger i sin helhet vest i regionen Tigray. Den ble oppgradert fra viltreservat til nasjonalpark i 2007 av regions-myndighetene. Parken ligger i woredaene (kommunene) Kafta-Humera og Tahtay-Adiabo. I nord grenser parken til Eritrea, i øst mot Shiriro, i sør mot Wolkaite og i vest mot Humera. Terrenget er forholdsvis tørt og kupert, og ligger på mellom 550 og 1 800 moh. Befolkningstettheten i området er forholdsvis lav (12 - 39 mennesker pr. kvadratkilometer ). Allikevel er det påvist nybrott for dyrking av mais og sesam i parkens sørlige ytterkant. Omfanget av ulovlig jakt er ikke kjent, og heller ikke skadevirkningene. Rapporter tyder på at jakt på elefanter har foregått tidligere, og i 2006 - året før opprettelsen av nasjonalparken - ble det felt 4 elefanter.
Dyreliv
Kafta Sherano nasjonalpark er viktig for bevaring av elefanter. Elefantflokkene her har årlige trekk over grensen til Eritrea, og det dreier seg om anslagsvis 100 til 150 individer. Ellers er det registrert 42 andre pattedyrarter, 167 fuglearter og 9 krypdyrarter i parken. I 2009 ble det foretatt en ekspedisjon i parkens nordøstre del for å kartlegge artsmangfoldet. I løpet av ekspedisjonen ble det talt 21 500 individer av overvintrende jomfrutraner. Dette utgjør omtrent 9% av den totale bestanden i verden, og det betyr at nasjonalparken er et viktig sted for denne arten - også i global skala. Andre viktige arter som er registrert er struts, jordsvin, stor kudu ronanantilope, gaseller, ørkengaupe, leopard og løver.
Eledona
Eledona er en slekt av skyggebiller.
Utseende
Små (2-3 millimeter), avlange, matt gråbrune skyggebiller. Overflaten er ru og ruglete.
Levevis
Disse artene lever i skog på sopp, særlig kjuker som vokser på død ved av eik eller ask. Mange arter lever i lite kulturpåvirket skog ("urskog") og kan være truet av moderne skogbruk. Aerten som elver i Norge er knyttet til svovelkjuke (Laetiporus sulphureus). De voksne billene kan finnes året rundt, mest i nærheten av vertskjuken.
Utbredelse
Slekten er vidt utbredt i Vest-Palearktis (Europa, Nord-Afrika, Lilleasia). I Norge er Eledona agricola utbredt langs kysten av Øst- og Sørlandet. Den er vurdert som Nær truet (NT) i den norske rødlisten fra 2021
Skovledderkopp
Utseende
Skovledderkopp er en liten edderkopp. Kroppen er todelt i en bakkropp (abdomen) og en forkropp (prosoma eller cephalothorax). Forkroppen er bredt oval, litt flat og forholdsvis liten. Bakkroppen hos hunnen er stor og kuleformet. Avstanden fra det fremste øyet til hodets fremkant er forholdsvis stor, mye mer enn to ganger øyets diameter.
Skovledderkopp er den eneste norske arten fra denne slekten, så forveksling med andre arter skulle ikke by på et problem. Men flere av dvergedderkoppene er ganske like hverandre, samtidig som de kan være fargevariable av utseende. For sikker artsbestemmelse kreves ofte nærmere undersøkelse av de kjønnsmodne edderkoppens kjønnsorganer, hos hunner epigynet og hos hanner pedipalpenes siste ledd.
Ketija Birzule
Ketija Birzule (født 30. oktober 1998) er en latvisk brettseiler.
Tune Idrettslag
Tune Idrettslag (stiftet 10. september 1933) er et idrettslag i Sarpsborg, som består av en håndball- og en fotballavdeling.
Stephen Batchelor
Stephen James Batchelor (født 22. juni 1961 i Beare Green) er en britisk landhockeyspiller som deltok i De olympiske leker i 1984 i Los Angeles, 1988 i Seoul og 1992 i Barcelona.
Batchelor ble olympisk mester i landhockey under OL i 1988 i Seoul. Han var med på det britiske laget som vant landhockeyturneringen foran Vest-Tyskland og Nederland. Storbritannia vant semifinalen 3–2 over Australia og finalen over Vest-Tyskland 3–1. Batchelor spilte sju kamper og scoret ett mål i OL-turneringen.
NORDITA
NORDITA eller Nordisk institutt for teoretisk atomfysikk er et forskingsinstitutt for teoretisk atom- og kjernefysikk.
Tune Idrettslag
Fotball
A-laget i fotball for herrer tilhører Østfold Fotballkrets, og spiller 2019-sesongen i 6. divisjon
NORDITA
Instituttet ble grunnlagt i 1957 under navnet Nordic Institute for Theoretical Atomic Physics etter initiativ fra Niels Bohr og Torsten Gustafsson. Det støttes av Nordisk Ministerråd. Opprinnelig var Nordita i lokalene til Niels Bohr Institutet under Københavns Universitet, men siden 2007 har det vært beliggende i Stockholm, hvor det i dag både hører under Stockholms Universitet og Kungliga Tekniska Högskolan.
Ketija Birzule
Hun representerte Latvia under Sommer-OL 2016 i Rio de Janeiro, der hun ble nummer 24.
Oldingedderkopp
Oldingedderkopp (Asthenargus paganus) er en av edderkoppene i gruppen mattevevere og dvergedderkopper (Linyphiidae).
Utseende
Oldingedderkopp er en liten edderkopp. Kroppen er todelt i en bakkropp (abdomen) og en forkropp (prosoma eller cephalothorax). Forkroppen er bredt oval, litt flat og forholdsvis liten. Bakkroppen hos hunnen er stor og kuleformet. Avstanden fra det fremste øyet til hodets fremkant er forholdsvis stor, mye mer enn to ganger øyets diameter.
Oldingedderkopp er den eneste norske arten fra denne slekten, så forveksling med andre arter skulle ikke by på et problem. Men flere av dvergedderkoppene er ganske like hverandre, samtidig som de kan være fargevariable av utseende. For sikker artsbestemmelse kreves ofte nærmere undersøkelse av de kjønnsmodne edderkoppens kjønnsorganer, hos hunner epigynet og hos hanner pedipalpenes siste ledd.
Audrey Yong
Audrey Yong (født 2. oktober 1994) er en singaporsk brettseiler.
Bøteregister
Bøteregisteret eller offisielt BOT / Reaksjonsregisteret er et sentralt bøteregister inneholdende opplysninger om personer og foretak som er ilagt straff av bot, ved dom eller annen avgjørelse.
Fra 1. januar 1990 ble registeret overtatt av Staten Innkrevingssentral (SI), mens det tidligere ble registrert lokalt i de ulike politikamrene.
BOT arkiverer bøter gitt ved dom, inkludert saksomkastninger, erstatninger og inndragelser knyttet til dom. Videre forelegg og påtaleunnlatelser i forseelsessaker. Forenklede forelegg registreres kun til bruk for innkreving, og slettes i ettertid. Det samme gjelder prikkbelastningen, som arkiveres så lenge prikkene gjelder, for tiden 3 år.
Juridisk er hjemmelen for registeret strafferegistreringsloven § 3, jamfør strafferegistreringsforskriften § 7.
Diabetes type 1
Diabetes type 1, også kjent som insulinavhengig diabetes eller barnediabetes, er en sykdom som skyldes at bukspyttkjertelen gradvis slutter å produsere insulin. Når kroppen ikke klarer å produsere nok insulin i forhold til mengden karbohydrater som spises, stiger blodsukkeret, som så forårsaker symptomene på sykdommen.
Sykdommen oppstår ofte akutt, med tydelige symptomer som tørste, hyppig vannlating, vekttap, tåkesyn og lite energi. Grunnen til at diabetes type 1 oppstår er per 2023 ikke kjent, men forskere tror at en blanding av arv og miljøpåvirkning (for eksempel eksponering for ulike virussykdommer ) spiller en rolle. Sykdommen oppstår når kroppens immunapparat angriper insulinproduserende celler i bukspyttkjertelen. Det finnes i 2023 ingen kjent måte å forebygge diabetes type 1.
Diabetes type 1 kan helbredes ved transplantasjon av en ny bukspyttkjertel, men siden dette er en vanskelig operasjon som fører til behov for livslang behandling med immundempende legemidler, er dette svært uvanlig. Personer som får diagnostisert diabetes type 1 lever med sykdommen resten av livet. Ubehandlet diabetes type 1 er dødelig og dårlig behandling fører til langtidskomplikasjoner. Korrekt behandling av diabetes type 1 kan likevel minimere symptomene og eventuelle skadevirkninger betydelig.
Mellom 5 og 10 % av alle med diabetes har type 1. Det er varierende estimater for hvor mange som har diabetes globalt. WHO oppgir at rundt 9 millioner hadde diabetes type 1 i 2017, andre kilder oppgir mellom 20 og 40 millioner. I Norge hadde rundt 23,000 diabetes type 1 i 2020. Det er ofte flere tilfeller av diabetes type 1 i land lenger borte fra ekvator, sammenlignet med land nær ekvator. Diabetes type 1 oppstår vanligvis hos barn og unge voksne.
Etymologi
Diabetes kommer av det greske ordet diabainein (gammelgresk: διαβαίνω), som betyr å renne igjennom, og mellitus fra latin, som betyr (honning-) søt. Navnet diabetes mellitus viser til at sykdommen vil føre til stor mengde søtlig urin på grunn av sukker i urinen (glukosuri), dersom den ikke blir behandlet. Sukker i urinen var det viktigste kjennetegnet ved sykdommen i lang tid, før det ble mulig å måle blodsukkeret.
Symptomer
Symptomer på diabetes type 1 oppstår ofte akutt, vanligvis i barndommen eller ungdomsårene. Ofte kommer diabetes type 1 i begynnelsen av puberteten, hos jenter i 10–12 års alderen, og hos gutter mellom 12–14 år. Diabetes type 1 kan likevel oppstå når som helst i løpet av livet. Sykdommen oppdages ofte fort, fordi symptomene er tydelige. Det tydeligste symptomet på diabetes type 1 er svært høyt blodsukker. Typiske tegn som pasienten oppdager selv er nedsatt allmenntilstand, tørste, økt vannlating og vekttap. Barn kan også oppleve økt appetitt, tåkesyn, sengevæting, tilbakevendende hudinfeksjoner og irritabilitet. Voksne som får diabetes type 1 har ofte mer varierte symptomer som kommer gradvis over lengre tid.
Symptomene på diabetes type 1 kommer som regel først når 80 % av insulinproduksjonen er fraværende.
Årsak
Diabetes type 1 skyldes at bukspyttkjertelen produserer for lite insulin. Insulinets oppgave er å flytte glukose fra blodet til cellene. Når kroppen ikke klarer å produsere nok insulin til mengden karbohydrater som spises, stiger blodsukkeret. Dette fører igjen til sykdommens symptomer.
Sykdommen er en autoimmun sykdom, og oppstår på grunn av ødeleggelse av betaceller (β-celler) som finnes i de langerhanske øyer i bukspyttkjertelen. Dette er cellene i kroppen som produserer insulin. Uten insulin er ikke kroppen i stand til å reagere effektivt på økninger i blodsukkeret, og diabetikere kan oppleve vedvarende hyperglykemi. I 70–90 % av tilfellene blir beta-celler ødelagt av kroppens eget immunforsvar. T-celler i kroppen angriper feilaktig betacellene i bukspyttkjertelen. For at T-celler ikke skal angripe friske celler i kroppen, er de regulert av T-regulatorceller. Disse cellene har vært mindre aktive hos noen personer med diabetes type 1.
Diabetes type 1 kan være arvelig, i kombinasjon med andre faktorer. Det er mulig å teste en persons disposisjon for sykdommen gjennom en blodprøve som måler antistoff. Et barn av en mann med diabetes type 1 har 6 % sjanse for å utvikle sykdommen. Dersom det er moren som har diabetes type 1, er risikoen lavere. Søsken av personer med diabetes type 1 har 7 % risiko for å utvikle sykdommen før de fyller 50. Noen genetiske varianter gir økt risiko for å utvikle diabetes type 1. De viktigste variantene befinner seg på gener som koder for HLA-molekyler (humane leukocytt-antigener) på overflaten av leukocytter (hvite blodceller). Molekylene er viktige for at immunsystemet klarer å oppdage og bekjempe virus og bakterier. De fleste med de genetiske variantene utvikler ikke diabetes type 1. Derfor spiller i tillegg andre faktorer en rolle for at sykdommen skal utvikles. Per 2022 finnes det lite kunnskap om disse faktorene, men én hypotese er at enkelte virusinfeksjoner, de såkalte enterovirus, kan utløse en immunreaksjon som fører til diabetes type 1 hos arvelig disponerte personer.
Forskere i DiVid-studien, som inkluderte leger fra Norge, Sverige, Finland, Storbritannia og USA, gjorde funn av enterovirus i de langerhanske øyer i bukspyttkjertelen hos pasienter med nyoppdaget diabetes 1. Viruset finnes normalt i tarm- eller luftveiene. Studien undersøker om diabetes type 1 skyldes enterovirus som setter i gang en autoimmun reaksjon mot betacellene i bukspyttkjertelen. Seks personer fra 24 til 35 år med nyoppdaget diabetes type 1, tre menn og tre kvinner, ble undersøkt i studien, i tillegg til en kontrollgruppe på ni personer (organgivere) uten diabetes. Samtlige av personene med nyoppdaget diabetes hadde enterovirus i betacellene. I kontrollgruppen ble det funnet hos to av personene.
Det er per 2022 ikke kjent hvorfor immunforsvaret angriper friske celler i kroppen, men det forskes på flere teorier.
Noen medisiner kan redusere insulinproduksjonen eller skade beta-celler. Dette kan føre til sykdom som minner om diabetes type 1. Det antivirale legemiddelet didanosin fører til bukspyttkjertelbetennelse hos 5–10 % av de som tar det. I noen tilfeller fører det til varig skade på beta-cellene. Tilsvarende opplever rundt 5 % av de som tar legemiddelet pentamidin, ødeleggelse av beta-cellene og diabetes. Statiner, som brukes for å redusere innholdet av kolesterol i blodet, kan øke risikoen for å utvikle diabetes type 1- og 2.
Det finnes per 2022 ingen kjent måte å forebygge eller unngå diabetes type 1.
Utredning
Diabetes type 1 diagnoseres gjennom blodsukker, og HbA1c. Sykdommen blir ofte diagnostisert gjennom blodprøve med (ikke-fastende) plasmaglukose ≥ 11 mmol/l. De fleste er relativt akutt dårlig når de får diagnosen, og har høyt blodsukker. Diabetes type 1 kan diagnostiseres ved;
Fra 2012 anbefalte Helsedirektoratet at HbA1c benyttes for å diagnostisere diabetes.
Behandling
Diabetes type 1 er en kronisk sykdom som må behandles hver dag, døgnet rundt, resten av livet. Behandlingen av diabetes type 1 går ut på å regulere blodsukkeret til tilnærmet normale verdier. Sykdommen behandles oftest med syntetisk insulin, som injiseres under huden (subkutant). Syntetisk insulin finnes i to hovedtyper; hurtigvirkende (bolus / måltidsinsulin) og langtidsvirkende (basal). Langtidsvirkende insulin dekker kroppens basalbehov gjennom døgnet, mens hurtigvirkende insulin dekker insulinbehovet før måltidene, eller for å korrigere høyt blodsukker. Valg av insulintyper, dosering og doseringstidspunkter med langtidsvirkende insulin bør gjøres av diabetesspesialister, ofte diabetessykepleiere eller indremedisinere (endokrinologer). Personer med diabetes type 1 må videre regulere hvor mye hurtigvirkende insulin som trengs til hvert måltid selv.
Blodsukkermåling
Blodsukker måles ofte i millimol glukose (druesukker) per liter blod, forkortet mmol/l. I USA og enkelte andre plasser, benyttes måleenheten milligram glukose per liter blod, forkortet mg/dl. Personer med diabetes type 1 blir ofte anbefalt å holde blodsukkeret mellom 4 og 7 mmol/l, og minst mulig over 10 mmol/l.
Kontinuerlig vevsglukosemåler (CGM)
En kontinuerlig vevsglukosemåler (forkortet CGM) måler glukoseverdien i vevet under huden, og sender verdien over til en mottaker. Sensoren reduserer antallet ganger personer med diabetes type 1 må stikke seg i fingeren for å måle blodsukkeret. En CGM kan ha noe forsinket respons, opptil ti minutter, i såkalt lag-time. Dette betyr at resultatet som vises etter en måling er slik blodsukkeret hos brukeren var for rundt 10–12 minutter siden. En del sensorer kan varsle med alarmer når blodsukkeret blir for høyt eller lavt.
I Norge vurderes de fleste med diabetes type 1 for å få kontinuerlig vevsglukosemåler. Helsedirektoratet trekker frem at bruk av CGM i betydelig grad reduserer risikoen for alvorlige hypoglykemier, har god nøyaktighet og er lette å bruke for de fleste. Direktoratet trekkes også frem at en kontinuerlig vevsglukosemåler gir et mer komplett bilde av glukosen i blodet over tid enn måling gjennom fingerstikk, som igjen gjør det lettere å ta fornuftige behandlingsvalg. Sensorer kan likevel i noen tilfeller være negativt, spesielt fordi diabetikeren får enkel tilgang til å sjekke blodsukkeret og dermed risikerer at tankene hele tiden går mot å måle blodsukkeret.
Blodsukkeradministrering
Hypoglykemi, ofte kalt føling, oppstår når blodsukkeret blir for lavt. Det skilles mellom mild, moderat og alvorlig føling. Ved mild føling, klarer diabetikeren selv å øke blodsukkeret gjennom tilførsel av mat, før det synker til nivåer som kan forårsake bevisstløshet. Mild føling forekommer hyppig blant diabetes type-1 pasienter, og er ansett som nesten umulig å unngå når man bruker insulin, selv om en har et velregulert blodsukker. Alvorlig hypoglykemi oppstår med blodsukker lavere enn 2,8 mmol/l. Hypoglykemi kan blant annet oppstå av at diabetikeren feilberegner insulindosen, og injiserer for mye insulin i forhold til mengden karbohydrater, det går for lang tid mellom måltid eller at man hopper over måltid, eller på grunn av aktivitet som senker blodsukkeret. Selv ved velregulert diabetes type 1, er det vanlig med rundt to ukentlige tilfeller av hypoglykemi som krever resolutt handling.
De akutte symptomene ved høyt blodsukker er ofte tørste og hyppig vannlating. Hyperglykemi over lengre tid kan føre til tap av bevissthet, magesmerter og kvalme, hyperventilering eller acetonlukt (lukt av neglelakkfjerner) av pusten. Lite insulin for å ta karbohydrater inn i cellene, gjør at kroppen forbrenner fett i stedet for karbohydrater, og blodsukkeret stiger. Fettforbrenning fører til dannelse av ketoner, og dette gjør at blodet blir surt. Blodsukker over 18 mmol/l, fører til dannelse av ketoner i blodet, som ubehandlet forårsaker diabetisk ketoacidose (syreforgiftning). Hyperglykemi over lengre tid med blodsukker over 11 mmol/l. kan også føre til diabetisk ketoacidose. Ubehandlet syreforgiftning kan føre til diabeteskoma, senere død. Ved hyperglykemi må diabetikere injisere en korreksjonsdose med insulin, for å unngå ketoacidose, i tillegg til å forebygge diabetes-komplikasjoner senere i livet. En vanlig huskeregel er at det trengs en korreksjonsdose på 0,1 enhet insulin per kilo kroppsvekt for blodsukker over 18 mmol/l.
Blodsukker over 10 mmol/l, fører til at det skilles ut sukker i urinen. Tilstanden kalles glykosuri, og skyldes at nyrene ikke klarer å ta opp mer sukker, en grenseverdi kjent som nyreterskelen. Glukose som skal skylles ut i urinen trekker med seg vann, osmotisk diurese, og fører til økt urinmengde, kjent som polyuri.
Insulindose-vurdering
Regulering av blodsukker til måltider er komplisert fordi sammensetningen av maten påvirker hvor raskt den absorberes i tarmene. Glykemisk indeks er et tall som forteller hvor mye blodsukkeret stiger av mat som inneholder karbohydrater (glukose, stivelse, med mer). En matvare har høy glykemisk indeks når blodsukkeret stiger mye i løpet av de første to timene etter måltidet. En matvare som fører til at blodsukkeret stiger lite har lav glykemisk indeks. Dersom GI-indeksen er 0, gir måltidet ikke noe blodsukkerstigning. GI-indeks på 100 tilsvarer effekten av ren glukose.
Karbohydrater fra noen mattyper absorberes (tas opp) raskere eller saktere enn samme mengde karbohydrater fra andre mattyper. Fett og proteiner forsinker absorpsjonen av karbohydrater som spises samtidig. Insulinbehovet reduseres ved fysisk aktivitet, selv om alle andre faktorer er like. Det er umulig å vite hvor mye og hvilken type insulin som trengs til et bestemt måltid for å oppnå rimelig god blodsukkerkontroll i løpet av en til to timer etter måltidet. Beta-cellene hos ikke-diabetikere regulerer dette automatisk ved kontinuerlig blodsukkermonitorering og justering av insulinfrisettingen. Slike avgjørelser tatt av diabetikere må baseres på veiledning fra leger og sykepleiere, i tillegg til egen erfaring og øvelse.
Noen diabetikere trenger for eksempel mer insulin etter å ha drukket skummet melk, enn mengden de trenger etter å ha inntatt en tilsvarende mengde fett, protein, karbohydrater og væske i annen form. Deres reaksjon på skummet melk kan være annerledes enn på helmelk, som inneholder betydelig mer fett og noe mindre karbohydrater enn skummet melk. Disse reaksjonene varierer også mellom ulike personer med diabetes type 1.
Å la blodsukkeret stige, dog ikke til nivåer som forårsaker akutte hyperglykemiske symptomer, er ikke fornuftig selv for å unngå hypoglykemi (føling). Omfattende langtidsstudier har fastslått at diabeteskomplikasjoner reduseres merkbart, lineært og konsekvent når blodsukkeret ligger nær det normale over lengre perioder. Kort sagt, hvis en diabetiker regulerer blodsukkeret sitt nøye daglig og unngår høye topper etter måltider, reduseres faren for diabeteskomplikasjoner senere i livet.
Type 2 ladekontakt
Ladekontakten har pinner for ladestrøm, jord og for kommunikasjon mellom bil og ladestasjon. Dermed øker sikkerheten ved billadingen og gir bedre brukervennlighet. Type 2 er for vekselstrøm og kan støtte ladeeffekt fra 1,5 kW opp til 43 kW.
Diabetes type 1
Insulindose-vurdering
En mer kortsiktig måling som gjelder omtrent 3 uker er fruktosaminnivået, hvor mye sukker som er bundet til proteiner i blodet, et mål på tilsvarende glykosylerte proteiner, hovedsakelig albumin, som har kortere halveringstid i blodet.
Type 2 ladekontakt
Type 2 kan brukes til lading fra både 1-fas eller 3-fase vekselstrømsnett. Type 2 kan i kombinasjon med en egen to-polet kontakt brukes til likestrøm hurtiglading, kalt CCS (Combined Charging System).
Diabetes type 1
Insulinpumpe
En insulinpumpe er en liten infusjonspumpe, som brukes av diabetikere for å regulere insulin i kroppen. En insulinpumpe brukes istedenfor å injisere insulin med sprøyte eller insulinpenn. Den infuserer (sprøyter) insulin gjennom et subkutant kateter i magen. Det finnes forskjellige pumper med ulike funksjoner. Noen pumper krever stor regulering av brukeren, mens andre pumper virker i større grad automatisk, og trenger mindre tilsyn av brukeren. Brukeren kan selv regulere hvor mange enheter pumpen skal levere hver gang.
Det er imidlertid noen ulemper med pumpe, blant annet kostnader, faren for hypoglykemiske episoder (ofte kalt føling), kateterproblemer og teknisk svikt. Ved teknisk svikt er faren for å gå tom for insulin og utvikle diabetisk ketoacidose større. Hvis det gis for mye insulin, pasienten spiser mer enn vanlig eller er mer aktiv, kan hypoglykemi oppstå. På den annen side, hvis pumpen gir for lite insulin, oppstår hyperglykemi. Begge tilfeller kan medføre livstruende situasjoner. I tillegg innebærer faste (periodevis utskiftbare) kateter en betydelig risiko for infeksjon og sårdannelse. Per 2022 krever insulinpumper vedlikehold og innsats for å fungere korrekt. Noen klarer imidlertid ikke å holde blodsukkeret under rimelig kontroll uten hjelp av insulinpumpe.
Remisjonsfasen
Mange som blir diagnostisert med diabetes type 1 bevarer noe insulinproduksjon i flere år etter diagnosen. Det er vanlig at personer med diabetes type 1 opplever en remisjonsfase, kalt «honeymoon-fase», der bukspyttkjertelen begynner å produsere en stor del av insulinet som kroppen trenger i en periode. Det er svært individuelt hvor lenge remisjonsfasen varer – og om man i det hele tatt opplever den.
Problemer ved behandling
Mange diabetikere med diabetes type 1 opplever problemer med bruk av insulin i perioder. Det er krevende å velge riktig dose og doseringstidspunkt. Noen måltid med langsomme karbohydrater kan for eksempel kreve at man setter halve dosen med insulin før måltidet, og halve dosen med insulin én time senere, for å unngå full effekt av insulinet før blodsukkeret stiger av karbohydratene som inntas. Noen ganger kan det være vanskelig å finne passende insulinpreparat basert på vurderinger av tid for innsettende effekt, maksimal effekt og varighet av effekten. Pasienter med diabetes type-1 anbefales å holde blodsukkeret mellom 7–10 mmol/l ved treningsstart. Blodsukkeret kan ligge mellom 10–14 mmol/l i starten av treningen, men bør ikke overstige 10 mmol/l over lengre tid under treningen. Doser med hurtigvirkende insulin før måltid bør reduseres betydelig rett før trening eller fysisk aktivitet.
Blodsukkeret, og effekten av insulin endres ved fysisk aktivitet. Helsedirektoratet forklarer dette slik: «Ved fysisk aktivitet og diabetes type 1 vil respons på blodglukose avhenge av blodglukosenivået i utgangspunktet, av matinntak, treningsintensitet, tid siden siste insulininjeksjon og av type insulin.» Kroppen trenger insulin ved fysisk aktivitet, men normalt mindre enn vanlig, kroppen blir mer insulinsensitiv. Etter fysisk aktivitet med middels eller høy intensitet bør man derfor beregne 20–30 % mindre insulin før måltider i timene etter trening enn normalt. I noen tilfeller bør basaldosen reduseres med 10–20 % etter trening, dersom treningen har vært hard, over lengre tid eller uregelmessig. Det har blitt forsøkt å forbedre administrasjonsmåten fordi mange synes sprøytestikk er ubeleilig eller smertefullt. Ett alternativ er jet-injeksjon uten kanyle, som også brukes ved noen typer av vaksinasjoner. Noen opplever injeksjonen som mindre smertefull, i mens andre sammenligner den med en vanlig injeksjon. Personer som synes sprøytestikk er ubehagelige kan også benytte en injeksjonsport for å redusere mengden stikk.
Siden insulinpenn med skiftbar kanyle (nål) ble tatt i bruk, har nålene blitt mer spesialiserte for å være mindre smertefulle. Noen kanyler er blant annet utstyrte med spesialkutt i selve spissen, som er mer skånsomme å sette i huden. Nåleveggen i de fleste kanyler er svært tynn, slik at det er større hulrom inni nålen. Dette gjør insulinstrømmen raskere. Noen nåler er også belagt med et belegg som gjør innføringen i huden enklere og mer skånsom.
Fremtidig behandling
Et fremskritt i behandling av diabetes type 1 ville være å unngå periodisk insulinadministrasjon ved å installere en selvregulerende insulinkilde, for eksempel ved bukspyttkjertel- eller beta-celle-transplantasjon. Transplantasjon av en hel bukspyttkjertel som et enkelt organ er teknisk vanskelig og ikke vanlig. Vanligvis transplanteres bukspyttkjertel sammen med lever eller nyrer. Det vil også være nødvendig med livslang behandling med immundempende midler etter en slik operasjon, og selv da er det fare for at kroppens immunforsvar angriper den nye bukspyttkjertelen som et fremmedlegeme.
Transplantasjon av kun beta-celler er en annen mulighet. I flere år har de fleste forsøk på dette vært mislykkede, men forskere i Alberta har utviklet teknikker som gir mye høyere sjanse for suksess; omkring 90 % i en forsøksgruppe. Beta-celletransplantasjoner kan i nær fremtid bli mer praktisk og vanlig i bruk. Flere andre metoder enn transplantasjon for automatisk insulintilførsel er på utviklingsstadiet i forskningslaboratorier, men ingen av disse er i 2022 i nærheten av klinisk godkjenning.
I midten av 2022 klarte forskere å utvikle tabletter som gjorde at rotter tok opp insulin på samme måte som ved injeksjon med sprøyte. Rottene tok opp rundt 100 prosent av insulinet fra tablettene. Det forskes aktivt på inhalasjon av insulin og andre mulige behandlinger for diabetes type 1.
Komplikasjoner
Ubehandlet diabetes type 1 er dødelig. Dårlig regulering av blodsukkeret kan føre til senskader (diabeteskomplikasjoner).
Diabetes type 1 medfører mange komplikasjoner, som kan ramme hele kroppen. I tillegg til de akutte komplikasjonene ved diabetes type 1, resulterer sykdommen til langvarig høyt blodsukker (hyperglykemi) i skade på de små blodårene i kroppen (mikrovaskulære senkomplikasjoner). Skaden merkes i øynene, nervene og nyrene og forårsaker henholdsvis diabetisk retinopati, diabetisk nefropati og diabetisk nevropati. Langvarig høyt blodsukker fører til at blodårene i netthinnen blir skjøre. Studier har vist at av de som har hatt diabetes i mer enn 20 år, vil nesten alle med type 1 og over 77 % av de med type 2, utvikle en viss grad av retinopati.
Hjerte- og karsystemet
Personer med diabetes type 1 har økt risiko for senskader i større blodkar, kalt makrovaskulære komplikasjoner. Dette gir blant annet økt risiko for å utvikle hjerte- og karsykdommer. Hjerte- og karsykdom utgjør 75–80 % av alle dødsfall ved diabetes. Det anslås at hjerte- og karsykdommer kan forkorte levetiden til en gjennomsnittlig type 1 diabetiker med 8–13 år. Kvinner med diabetes type 1 har 40 % høyere risiko for død på grunn av komplikasjoner ved diabetes 1, og dobbelt så høy risiko for andre, ikke-dødelige hendelser, knytt til hjerte- og karproblemer sammenlignet med menn som har diabetes 1. I Norge hadde personer som fikk diabetes type 1 før 15 års alder en totaldødelighetsrate i de neste 15—20 årene som var 3,6 ganger høyere enn i den generelle befolkningen.
Nyrene
Personer med diabetes type 1 har økt forekomst av urinveisinfeksjon. Blæredysfunksjon (ufullstendig blæretømming, sjelden vannlating ) er vanligere hos personer med diabetes enn personer uten diabetes på grunn av diabetisk nefropati, en tilstand der nyremembraner er skadet av høye mengder glukose i blodet. Dette fører til høyt blodtrykk, som skader nyrene ytterligere. Nefropati kan føre til redusert blærefølelse, som kan føre til økt resturin (gjenværende urin i urinblæren etter vannlating). Resturin i blæren utgjør risiko for urinveisinfeksjoner.
Luftveier
Diabetes type 1 kan gi større risiko for søvnapné (åndedrettstopp over 10 sekunder om natten). Forskere tror det kan ha sammenheng med nedsatt nervefunksjon som påvirker muskulaturen i svelget, og risikoen for at det tetter seg i de øvre luftveiene øker. I en studie publisert av tidsskriftet Sleep i 2012, ble femti ungdommer med og uten diabetes undersøkt for blant annet søvnapnè. Av de som hadde diabetes, hadde én tredjedel av ungdommene søvnapné.
Seksuell funksjon
Pasienter med diabetes type 1 kan oppleve seksuell dysfunksjon. Den er ofte et resultat av fysiske faktorer som nerveskader og dårlig sirkulasjon, og psykologiske faktorer som stress og depresjon. De vanligste seksuelle problemene hos menn med diabetes type 1 er problemer med ereksjon og ejakulasjon (utløsning). Blodårene som forsyner penisens ereksjonsvev kan bli harde og trange ved diabetes type 1. Dette forhindrer tilstrekkelig blodtilførsel som kreves for ereksjon. Nerveskader forårsaket av dårlig blodsukkerkontroll kan føre til at sperm (sæd) går inn i blæren i stedet for gjennom penis under ejakulasjon. Sperm som går inn i blæren kalles retrograd ejakulasjon. Når dette skjer, skylles sæd ut sammen med urinen.
Friidrett under parapanamerikanske leker 2019 - 400 meter T12 menn
400 meter T12 for menn under Parapanamerikanske leker 2019 ble arrangert i Lima 25. august 2019 fra kl 18:11 (forsøksheat) og 26. august 2019 kl 17:48 (finale) lokal tid.
Diabetes type 1
Seksuell funksjon
Seksuelle problemer er vanlige hos kvinner som har diabetes type 1, blant annet redusert følelse i kjønnsorganene, tørrhet, vanskeligheter eller manglende evne til å få orgasme, smerter under samleie og redusert libido (lyst). Diabetes type 1 kan noen ganger redusere østrogennivået hos kvinner, som kan påvirke vaginal smøring. Sammenhengen mellom diabetes type 1 og seksuell dysfunksjon hos kvinner er mindre kjent enn sammenhengen hos menn.
Friidrett under parapanamerikanske leker 2019 - 400 meter T12 menn
T12 er en klasse for synshemmede utøver innen parafriidrett, der utøverne har sterkt nedsatt syn eller mindre enn 10° synsfelt.
Diabetes type 1
Seksuell funksjon
P-piller og annen prevensjon med kjønnshormon kan påvirke blodsukkeret hos personer med diabetes type 1. Noen kvinner merker også forskjell i blodsukkeret før og under menstruasjon. Doseendringer kan bidra til å løse dette. Kvinner med diabetes type 1 har høyere forekomst av polycystisk ovariesyndrom (PCOS) enn normalt. Årsaken kan være at eggstokkene er utsatt for høye insulinkonsentrasjoner.
Friidrett under parapanamerikanske leker 2019 - 400 meter T12 menn
Rekorder
Gjeldende rekorder i klassen T12 før parapanamerikanske leker 2019, og eventuelle nye rekorder satt under lekene:
Georg Riedel (komponist)
Georg Riedel (1676–1738) var en tysk kantor og komponist fra barokken.
Diabetes type 1
Autoimmune sykdommer
Pasienter med autoimmune sykdommer har en høy prevalens for å utvikle andre autoimmune sykdommer. Personer med diabetes type 1 har spesielt økt risiko for å utvikle skjoldbruskkjertelproblemer. Rundt 20 % av personer med diabetes type 1 har hypotyreose (lavt stoffskifte) eller hyperthyreose (høyt stoffskifte), ofte forårsaket av Hashimotos sykdom eller Graves’ sykdom. Rundt 2–11% av personer med diabetes type 1 utvikler cøliaki. De som var yngre når de fikk diabetes-diagnosen, og hvite mennesker, har større sannsynlighet enn andre. I de fleste tilfeller med cøliaki finnes det ingen fordøyelsessymptomer, eller symptomene blir feilaktig antatt å skyldes dårlig blodsukkerregulering, gastroparese, eller diabetisk nevropati. I de fleste tilfeller diagnostiseres cøliaki etter diabetes type 1 er oppdaget hos pasienten. Sammenhengen mellom cøliaki og diabetes type 1 øker risikoen for komplikasjoner, som diabetisk retinopati og dødelighet.
Georg Riedel (komponist)
Liv og virke
Lite er kjent om Riedels liv. Han ble immatrikulert ved Albertina-universitetet i Königsberg i 1694 og fikk musikkundervisning av kantor Georg Raddäus. På en dedikasjon til Riedel fra 1698 titulerte Raddäus ham som teologi- og filosofistudent. I egenskap av studentleder skrev Riedel i 1701 et stykke musikk til kroningsfesten for Fredrik I av Preussen.
Diabetes type 1
Autoimmune sykdommer
Personer med diabetes type 1 har også økt risiko for revmatoid artritt (leddgikt), systemisk lupus erythematosus (lupus), autoimmun gastritt (magekatarr), pernisiøs anemi, vitiligo og addisons sykdom. Noen autoimmune sykdommer, gir også større sannsynlighet for at ikke-diabetikere utvikler diabetes type 1.
Georg Riedel (komponist)
Liv og virke
24. mai 1709 ble Riedel kantor i Altstädtische Kirche i Königsberg.
Friidrett under parapanamerikanske leker 2019 - 400 meter T12 menn
Forsøksheat
Kvalifisering: Den første i hvert heat (Q) og den raskeste (q) ellers gikk videre til finaler.
Georg Riedel (komponist)
Liv og virke
Riedel skrev monumentale tonesettinger av hele Matteusevangeliet (1158 sider), Salmenes bok (734 sider) og Johannes' åpenbaring (710 sider). Manuskriptene ble oppbevart i biblioteket i Königsberg inntil de trolig gikk tapt under andre verdenskrig.
Diabetes type 1
Mentale lidelser
Rundt 12 % av personer med diabetes type 1 utvikler klinisk depresjon. Noen får også så hemmende angst at de for eksempel unngår vanlige aktiviteter. Enkelte med diabetes type 1 utvikler i tillegg spiseforstyrrelser.
Historie
Diabetes ble først beskrevet for over 3500 år siden i Egypt. Grekerne var de første til å kalle det diabetes – som betyr sug, altså at kroppen har et sug for å kvitte seg med vann, som igjen betyr at urinmengden blir stor, med en voldsom tørste som fører til at kroppen forfaller.
For rundt 1500 år siden oppdaget indiske leger at urinen hos personer med diabetes smakte søtt. De observerte også at maur samlet seg rundt den søte urinen. På starten av 1800-tallet mente engelske leger at sukker fantes i blodet og ble utskilt i urinen. Legene gav sykdommen navnet diabetes mellitus, som kan oversettes som «stor søt vannmengde». Den franske legen Claude Bernard beviste i 1844 at mennesker har sukker i blodet, selv når de ikke spiser. Han påviste også at leveren hadde et sukkerlager bestående av glykogen. I 1911 utviklet den norske legen Ivar Christian Bang en måte å måle blodsukker hos mennesker. Den danske distriktslegen Hans Christian Hagedorn og apoteker Normann Jensen videreutviklet målemetoden, som ble en suksess.
I 1889 oppdaget de tyske forskerene Joseph von Mering og Oskar Minkowskito at når de fjernet bukspyttkjertelen fra en hund, utviklet den symptom på diabetes og døde. Insulin ble første gang isolert av en forskergruppe i Toronto i 1921. Første behandling av diabetes med insulin skjedde på et sykehus i Toronto den 11. januar 1922, på 14 år gamle Leonard Thompson. Guttens blodsukker forbedret seg raskt etter første injeksjon, og etter modifiseringer i insulinet, fikk pasienten en ny dose den 23. januar. Etter den andre injeksjonen normaliserte blodsukkeret seg ytterligere. For første gang i historien hadde ikke syreforgiftning grunnet diabetes type 1 ført til død. Den 14 år gamle gutten ble skrevet ut av sykehuset, men ble senere innlagt igjen. Gutten hadde fått ny syreforgiftning, siden han ikke ble behandlet med insulin etter utskrivelsen av sykehuset. Etter behandling, fikk gutten foreskrevet fast insulin, men slet med å regulere sykdommen. Han døde 27 år gammel.
Kort tid etter oppdagelsen av insulin, reiste den danske legen August S. Krogh hjem til Danmark. Hans kone hadde diabetes og fra Toronto hadde han fått rettigheter til å produsere insulin for de nordiske landene. Han kontaktet Hagedorn, som gikk i gang med å rense en oksebukspyttkjertel for å utvinne insulin. Få måneder etter oppdagelsen av insulin kunne man starte insulinbehandling mot diabetes i Skandinavia. Senere, grunnla Hagedorn Nordisk Insulinlaboratorium (senere Novo Nordisk), i tillegg til Steno Diabetes Senter, som ble et av de fremste diabetessykehusene i Europa. Krogh og Hagedorn sørget for hurtig levering av insulin til Norge. Haukeland sykehus behandlet for første gang pasienter med syreforgiftning i juni 1923, med gode resultater.
Hans Christian Hagedorn lanserte det første langtidsvirkende insulinet i 1936. Det var rundt denne tiden det ble klart at det finnes to store grupper diabetes – diabetes type 1 og diabetes type 2.
I 1954 ble det oppdaget at skader på de små blodårene i øyne, nyrer og nerver hadde sammenheng med diabetes.
Diabetes type 1 i Norge
I Norge var det rundt 23,000 med diagnostisert diabetes type 1 i 2020, tilsvarende 0,4 % av befolkningen. Rundt 400 barn- og ungdom under 18 år utvikler sykdommen hvert år. Siden 1970-årene har antallet tilfeller av diabetes type 1 hos barn og ungdom doblet seg. I 1973 fikk 19 av 100,000 norske barn i alderen 0–14 år diabetes type 1. Antall årlige tilfeller økte mellom 1989 og 2009, og har ligget rundt 35 tilfeller per 100,000 etter dette. Det er betydelige, men uforklarte, geografiske forskjeller i forekomsten av diabetes type 1 i Norge. I 2013 var antall tilfeller dobbelt så høyt i Aust-Agder som i Oslo. De fleste som får diabetes type 1 i Norge, har visse HLA-typer i kroppen, en variant av et HLA-gen som gir høyere risiko for diabetes type 1. Rundt 30 % av befolkningen har disse «risikogenene», men bare 3 % utvikler diabetes type 1.
Diabetesforbundet er en norsk interesseorganisasjon, stiftet i 1948.