cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Tirian
Tirian er en figur fra C. S. Lewis' bokserie om Narnia. Han er sønn av kong Erlian, og ble selv Narnias siste konge.
Hemerobius simulans
Levevis
Hemerobius simulans er rovdyr og lever vanligvis av bladlus. Arten er tilknyttet barskog.
Hemerobius lutescens
Utbredelse
Hemerobius lutescens finnes i det sørlige Norge, og er ganske vanlig lengst sør, men sjeldnere i Midt-Norge.
Utseende
Hemerobius lutescens er en lyst gul bladlusløve. Kroppen er omtrent 10 mm. lang. Ryggsiden på brystpartiet har et lysere midtfelt og noe mørkere sider, dette kan være vanskelig å se, fordi brystets sider også er ganske lyse. Hodet er nedoverbøyd, med munndelene på undersiden (ortognath).
Slektene Megalomus, Hemerobius og Wesmaelius har alle to rekker av skråstilte tverribber i bakvingene.
Artene i slekten Hemerobius kan være vanskelige å skille fra hverandre. For enkelte arter er bare hannens genitalia som er et sikkert artskjennetegn. Hunner kan vanskelig artsbestemmes når de er nyklekte, eldre hunner kan artsbestemmes ut fra genitaliene, men dette medfører disseksjon.
Levevis
Hemerobius lutescens er rovdyr og lever vanligvis av bladlus. Arten er tilknyttet skog, både løv- og barskog.
Fylkesvei 3586
Fylkesvei 212 i Aust-Ader går mellom His og Kolbjørnsvik i Arendal kommune.
Zhenjiang kullkraftverk
Jiangsu Zhenjiang kullkraftverk er et kullkraftverk beliggende langs Chang Jiang-elva (Yangzi) ved storbyen Zhenjiang i provinsen Jiangsu, i det østlige Kina. Det har en installert produksjonskapasitet på 1 695 MW fordelt på 6 turbiner á 2 x 600 MW, 2 x 140 MW, og 2 x 137,5 MW. Anlegget stod ferdig i 2005. Operatør er China Resources Power Co Ltd, som eier 42,5% av anlegget.
Bakary Koné
For den ivorianske fotballspilleren, se Bakari Koné.
Bakary Koné (født 27. april 1988) er en burkinsk fotballspiller som spiller for den indiske klubben Kerala Blasters FC.
Han har også landskamper for, og var med i troppen til både Afrikamesterskapet 2010 og Afrikamesterskapet 2012.
Krishna Prasad Koirala
Krishna Prasad Koirala (fra Biratnagar, død 1943 i fengsel i Kathmandu) var en opposisjonell personlighet og tidlig forkjemper for demokrati i Nepal.
KP Koiralas tre berømte sønner
Han er best kjent som far til tre sønner som alle blei statsministre i Nepal:
Norsk Omsorg Forbund
Norsk Omsorg Forbund er en virksomhet registrert som FLI (forening/lag/innretning) drevet av Inger Sjuve som drev pengeinnsamling som angivelig skulle gå til kreftsyke barn. Virksomheten ble registrert i 2002, er ikke medlem av Innsamlingskontrollen og nekter å vise sine regnskaper. Ifølge TV 2 går bare 6 % av pengene til formålet forbundet sier at det arbeider for. Organisasjonen bruker telefoninnsamlingsfirmaet Teletrade (NUF) hvor medarbeiderne utgir seg for å være frivillige. Videre hevder de feilaktig å ha et samarbeid med sykehus og andre organisasjoner. Kreftforeningen og andre seriøse organisasjoner advarer mot Norsk Omsorg Forbund, og foretaket har vært politianmeldt og omtalt i pressen flere ganger.
Ånderdalen nasjonalpark
Ånderdalen nasjonalpark (nordsamisk: Álddovuomi álbmotmeahcci) er en norsk nasjonalpark som representerer nord-norsk kystnatur i Troms; på øya Senja. Vernet ble opprettet første gang i 1970, utvidet med 15 km² og dagens vernestatus fra 19. september 1975 og utvidet igjen 4. juni 2004. Formålet var «''å bevare et stort og tilnærmet urørt naturområde med opprinnelig furuskog, bjørkeskog og et fjell- og fjordlandskap som er karakteristisk for ytre deler av Troms. Landskapet og naturmiljøet med dyre- og plantelivet skal bevares.» Videre «å bevare et naturområde med samiske og andre kulturminner''» og den dekker et område på 135 km².
Norsk Omsorg Forbund
Onsdag 13. februar 2008 ble NOFs angivelige styreformann og selskapets daglige leder pågrepet av politiet for henholdsvis grovt underslag og grovt økonomisk utroskap – og alle ansatte i Norsk Omsorg Forbund og Teletrade ble permittert.
Ånderdalen nasjonalpark
Nasjonalparken ligger i Senja kommune. Den grenser ikke direkte opp til andre verneområder, men bare én km lengre øst starter Vardnesmyra naturreservat.
Krishna Prasad Koirala
KP Koiralas tre berømte sønner
Bishweshwar Prasad Koirala, som reknes som stifter av Nepals Kongressparti og den viktigste ikke-adelige politikeren i landet på 1900-tallet,
Matrika Prasad Koirala, som var Nepals første ikke-adelige statsminister etter demokratirevolusjonen i 1951, Girija Prasad Koirala, som blei statsminister etter det første demokratiske valget etter at 30 års kongelig diktatur falt i 1991, og som igjen blei statsminister i april 2006, etter at demokratiopprøret Jana Andolan 2006 hadde styrta kong Gyanendras kongelige diktatur.
Ånderdalen nasjonalpark
Geografi, landskap, geologi
Nasjonalparken ligger på den sørlige havldelen av øya Senja i Midt-Troms. Her er spisse fjelltinder, mange innsjøer, elver, myrvidder og urørt urskog. Det er mye god bestand av kystfuru, som er sjelden i så store bestander og var en av årsakene til at vernet ble opprettet. Enkelte av kjempefuruene er over 500 år gamle.
Krishna Prasad Koirala
Rik forretningsman i Biratnagar
K. P. Koirala var sentral i utviklinga av Biratnagar, en storby i det østlige Tarai nær grensa til India, til et viktig bysentrum.
Manuel Noriega
Noriega var kjent som «Old Pineapple Face» på grunn av sitt kopparrede ansikt.
Krishna Prasad Koirala
Rik forretningsman i Biratnagar
Han var poet, tilhenger av kvinnenes likestilling og at jenter skulle lære å sykle og forsvare seg med kniv og sverd, og i det hele tatt en radikal, initiativrik og original mann.
Ånderdalen nasjonalpark
Geografi, landskap, geologi
Den representerer et nordnorsk kystlandskap med urskog (furu) i dalen fra Tranøybotn oppover mot Åndervatnet. Lengre opp overtar bjørkeskog og myrområder, fra ca. 100 moh.. I vest og nord er det snaufjell med mye granitt. Det er noen israndavsatte haugmorener og delta av breelver.
Manuel Noriega
Bakgrunn
Noriega ble født i en fattig familie med opphav i Colombia, ble utdannet på en av de beste skolene i Panama, og fikk et stipend til Chorrillos militærskole i Lima i Peru, hvor han studerte militærfag og etterretning.
Krishna Prasad Koirala
Rik forretningsman i Biratnagar
Han var rik forretningsmann og funksjonær under Rana-regimet, og tjente mye av formuen sin som toller, før statsminister Chandra Shamsher Rana konfiskerte hans eiendom. Rana-regjeringas versjon (som fortsatt blir gjengitt i avisene i Nepal når monarkistene skal rakke ned på hans etterkommere) var at K. P. var skyldig i korrupsjon. Koirala-analene forteller at han sendte Chandra en pakke med skitne, fillete klær han hadde kommet over som toller for å illustrere fattigdommen i Nepal, og det kunne statsministeren ikke tilgi ham.
Ånderdalen nasjonalpark
Flora og fauna
Det finnes om lag 200 karplantearter i parken, med blant annet rome, korallrot og huldreblom. Vegetasjonen er karrig, fordi granittbunnen gir dårlig jordsmonn og lite fruktbart floragrunnlag. De fattige myrområdene er preget av myrull, starrarter og mose. Rundt myrene kan man støte på svarttopp, myrfiol, jåblom og flekkmarihånd. I fjellet finnes røsslyng, krekling og blåbær, vier og fjellpryd.
Manuel Noriega
Karriere
Etter at han var kommet tilbake til Panama ble han fenrik i Nasjonalgarden og ble stasjonert i Colón.
SwiftIRC Networks
SwiftIRC Networks er et IRC-nettverk. SwiftIRC Networks fokuserer på videospill.
Manuel Noriega
Karriere
Noriega hadde frem til 1980-årene gode forbindelser med USA. Panama var på denne tid et viktig område for USA, etter at amerikanerne hadde tapt tilgang til Cuba, senere også som base for støtte til contras i Nicaragua. Noriega støttet general Omar Torrijos og hans militærkupp som styrtet Arnulfo Arias fra makten, og var betydningsfull i å avverge et senere kupp mot Torrijos.
SwiftIRC Networks
Spesielt populært er bruk av SwiftSwitch, som er et enkelt program når man skal spille RuneScape. SwiftSwitch's søster program/klient med navnet "SwiftKit" har nå kommet ut, og er programmert av mannen bak SwiftSwitch, Jason Fah (fra Australia). Siden Jason Fahs team fokuserer mere på SwiftKit, så er SwiftSwitch ikke lenger støttet av teamet.
Manuel Noriega
Karriere
Han nådde posisjonen som sjef for den militære etterretningstjenesten. I 1983 ble han sjef for Nasjonalgarden og slo sammen de væpnede styrkene til en organisasjon med seg selv som sjef. USA ble imidlertid stadig mer mistenksomt innstilt til Noriega i 1980-årene ettersom han var innblandet i stadig mer repressive tiltak i landet, tilbød sine tjenester også til andre enn USA og var innblandet i narkotikahandel. Motsetningene kom i dagen da Noriega i 1988 ble tiltalt i en føderal domstol i USA for narkotikasmugling, og anklaget for å stå bak valgfusk i valget i 1989.
Aarhus Teater
Aarhus Teater er Danmarks største landsdelsscene med fem scener under samme tak. Det er oppført i slutten av 1890-tallet på initiativ av en krets av teaterinteresserte borgere i Århus, og ble innviet 15. september 1900.
Det er oppført i jugendstil, tegnet av arkitekt Hack Kampmann. Utsmykningene er utført av billedkunstneren Karl Hansen-Reistrup, og Holberg-figurene i frisen på teatrets fasade er av professor Hans Tegner. Bygningen er fredet.
Fra 1906 til 1954 huset Aarhus teater kinoen Fotorama. Biocity Århus har seinere oppkalt en av deres kinosaler etter denne kinoen, og benytter den gamle logoen ved inngangen til salen.
Aarhus Teater besøkes årlig av 100 000 tilskuere. Det spilles omkring 450 forestillinger fordelt på omkring 20 produksjoner, med stor vekt på egenproduksjoner. Teateret har et stort ensemble av fast ansatte skuespillere; Det har egen snekker-, maler- og skreddersal og rekvisittverksted.
Der er omtrent 150 fast ansatte foruten et stort antall medarbeidere med en løsere tilknytning.
Aarhus teater driver to utdanningstilbud: skuespillerskolen og dramatikerutdannelsen.
Krishna Prasad Koirala
Eksil i India
Chandra dreiv Krishna Prasad og hele hans familie, tilsammen 45 mennesker, i eksil i 1917. De flytta til India, først Banaras, der ingen i familien hadde arbeid og de hadde ei økonomisk vanskelig tid. Seinere flytta de videre til Saharsadistriktet i Bihar, der K. P. Koirala etterhvert grunnla en skole. Krishna Pasad jobba bl.a. som gateselger, og familien klarte å slå seg gjennom økonomisk.
Manuel Noriega
Karriere
USA invaderte Panama med styrker for å avsette ham den 20. desember 1989. Da flyktet Noriega til Den Hellige Stols nuntiatur (ambassade) i Panama by der han etter et par uker gav opp og overgav seg til amerikanerne den 3. januar 1990.
Krishna Prasad Koirala
Eksil i India
I India blei han et tidlig medlem av det indiske Kongresspartiet, og han blei personlig venn med viktige ledere av den indiske frigjøringskampen mot Storbritannia.
Manuel Noriega
Dom og fengselsstraff
Han ble da ført til Miami i USA der han ble fengslet i påvente av rettergang. Den 16. september 1992 ble han dømt til 40 (senere redusert til 30) års fengsel for blant annet narkotikahandel og hvitvasking av penger. Noriegas dom ble ytterligere redusert til 17 års fengsel, på grunn av god oppførsel. Noriega sonet straffen i et føderalt fengsel i Florida frem til 2007, da han imidlertid ble satt i forvaring i påvente av utleveringsbegjæringer fra Frankrike og Panama.
Frankrike krevde ham utlevert, men han motsatte seg utlevering fordi han mente at Frankrike ikke kom til å gi ham status som krigsfange, men til slutt ble han likevel utlevert.
Den 27. april 2010 ble han utlevert til Frankrike basert på anklager om hvitvasking og i juli samme år dømt til syv års fengsel. Noriega sonet i Santé-fengselet. I desember 2011 ble han av franskmennene utlevert til hjemlandet Panama der ytterligere rettsprosesser ventet. Der ble han satt i fengsel for å sone tre ganger tjue år for drap på politiske motstandere i 1980-årene.
USAs ekspedisjon i Korea
USAs ekspedisjon i Korea, eller det amerikanske krigstokt mot Korea i 1871, Shinmiyangyo, eller ganske enkelt Den koreanske ekspedisjon. Det var den første amerikanske militære angrep på Korea. Det skjedde hovedsakelig på og rundt den koreanske øya Ganghwa. Konflikten ble vunnet innen 2 dager.
Land (andre betydninger)
Land har flere betydninger:
Krishna Prasad Koirala
Eksil i India
Han var også med på å starte den nepalske avisa The Gorkha. K.P. Koirala blei med tida et symbol på kampen for demokrati, og fikk tilnavnet Nepals Gandhi.
Død i fengsel i Nepal
Han vendte tilbake til Nepal i 1929.
Under den andre verdenskrig støtta han det indiske kongresspartiets og Mahatma Gandhis «Ut av India!»-kampanje («Quit India Campaign!») retta mot den engelske kolonimakta. Det nepalske Rana-diktaturet under Judha Shamsher Rana var nær alliert med Storbritannia og deltok i krigen. Krishna Prasad Koirala blei fengsla, og døde i fengselet i Kathmandu i 1943.
Seinere har det blitt holdt møter til minne om hans innsats for demokratiet på hans dødsdag.
Familiedynastiet Koirala
K.P. hadde fire døtre og fem sønner.
Blant hans etterkommere er hans oldebarn Manisha Prasad Koirala. Hun er en kjent filmstjerne i Bollywood, India.
Ellers er mange av etterkommerne deler av et mektig politisk dynasti, som særlig under sønnen G. P. Koirala har besatt mange ledende stillinger i Nepals Kongressparti. (Mer om det, se artikkelen om Koirala-familien.)
K.P.s hjemby Biratnagar er fortsatt et hovedstøttepunkt for Nepals Kongressparti. Krishna Prasad Koiralas sønn, Nepals statsminister G. P. Koirala, vender ofte tilbake dit.
Ånderdalen nasjonalpark
Flora og fauna
I vann og elver finnes røye, laks (sjelden), trepigget stingsild og ørret. Det er også en fast stamme av elg, som vandret inn her på 1940-årene. Andre dyrearter er rødrev, hare, røyskatt og oter.
Marten von Barnekow
Marten von Barnekow (født 18. mars 1900, død 29. januar 1967) var en tysk rytter som deltok i de olympiske leker 1936 i Berlin.
Von Barnekow ble olympisk mester ganger under OL 1936 i Berlin. Han var med på det tyske laget som vant lagkonkurransen i sprangridning. Deltakere på det laget var Heinz Brandt på hesten «Alchimist», Kurt Hasse på «Tora» og von Barnekow på «Nordland». I den individuelle konkurransen i sprangridning kom de, von Barnekow og «Nordland», på tjuesjetteplass.
Ånderdalen nasjonalpark
Kulturminner
Det har antakelig ikke vært fast bosetning i Ånderdalen og naturen er i betydelig grad urørt. Før 1600 var det sjøsamer på Senja, og de har trolig jaktet og fisket i Ånderdalene. Det finnes bevart noen samiske kulturminner.
Torgersen-saken
Torgersen-saken (opprinnelig kalt «Skippergata-saken») var en norsk kriminalsak som gjelder drapet på 16 år gamle Rigmor Johnsen i Skippergata 6B i Oslo den 7. desember 1957. 16. juni 1958 ble Fredrik Fasting Torgersen, som da var 23 år gammel, idømt livsvarig fengsel og 10 års sikring for drapet. Torgersen sonet 16 og et halvt år av straffen, og ble løslatt 29. januar 1974.
Ånderdalen nasjonalpark
Forvaltning og bruk av området
Ånderdalen er mye brukt til friluftsliv. Det er svært lite tilrettelegging. Samiske kultur- og naturbruksområder er bevart, og det er tillatt med vedsanking for disse formålene.
Torgersen-saken
Torgersen hevdet hele tiden å være uskyldig dømt. Saken har blitt begjært gjenopptatt syv ganger; første gang i 1958 (men han trakk begjæringen), andre gang i 1973 (forkastet av Eidsivating lagmannsrett i 1975 og av Høyesteretts kjæremålsutvalg i 1976), tredje gang i 1997 (forkastet av Borgarting lagmannsrett i 2000 og av Høyesteretts kjæremålsutvalg i 2001), fjerde gang i 2004 (ikke tatt til følge av Gjenopptagelseskommisjonen i 2006 ), femte gang i 2007 (ikke tatt til følge av Gjenopptagelseskommisjonen i 2010 ). Da Torgersen i 2015 begjærte saken gjenopptatt for sjette gang, ble begjæringen forkastet ved vedtak av Gjenopptakelseskommisjonens leder. Den syvende begjæringen ble sendt inn 27. juni 2017. Påtalemyndigheten avga sin uttalelse til begjæringen i oktober 2018. 18. juni 2021 besluttet Gjenopptakelseskommisjonen å avslå begjæringen.
Ånderdalen nasjonalpark
Forvaltning og bruk av området
Området er en del av tamreinbeitet (Sør-Senja reinbeitedistrikt).
Torgersen-saken
Historien
Den 7. desember 1957 klokken 01.25 ble det meldt om en ulmebrann i Skippergata 6 B i Oslo. Ved brannvesenets utrykning ble liket av den 16 år gamle Rigmor Johnsen funnet i et kjellerrom under de ulmende restene av en sofa, noen planker og et henslengt juletre. Hun lå med hodet oppå sin egen kåpe og hadde en 5,5 cm lang flenge i bakhodet. Hun var kvalt og forsøkt voldtatt. I det venstre brystet var det et kraftig bittmerke som hadde gått gjennom huden, og blusen var gjennomtrukket av blod. Kåpen var uten blodflekker.
Klokken 02.30 kom rettsmedisinere til åstedet og konkluderte (ifølge Dagbladet den 7. desember) med at døden hadde inntrådt ca. en time tidligere.
Klokken 00.58 ble den 23 år gamle Fredrik Fasting Torgersen anholdt av politiet ved Østbanestasjonen, mistenkt for sykkeltyveri. Han prøvde å flykte fra politiet både før og etter pågripelsen. Det viste seg imidlertid senere at Torgersen hadde lånt sykkelen av sin nevø.
Torgersen kom fra et fattig hjem og hadde et dårlig rulleblad. I 1952 fikk han en betinget dom på seks måneders fengsel for vold mot politiet, legemsfornærmelse og tyveri. I 1954 ble Torgersen dømt til bot for å ha slått ned en middelaldrende mann. I 1954 ble han også dømt til seks måneders fengsel for forsøk på innbruddstyveri på et sykehjem, en straff som ble gjort betinget ved benådning. I 1956 ble han dømt til tre og et halvt års fengsel og fem års sikring for voldtektsforsøk på «fru K» på Løkken i august 1955. Aktor i voldtektssaken var Lauritz Dorenfeldt, som også var aktor i selve Torgersen-saken. Han ble i 1971 dømt for overfall på en fengselsvakt.
Torgersen ble løslatt på prøve etter å ha sonet to år i fengsel to måneder før hendelsen i Skippergata.
Etter arrestasjonen for «sykkeltyveriet», ble Torgersen ført til Victoria Terrasse, og samme natt mistenkt for drapet på Rigmor Johnsen. Aktor i saken var også denne gangen Lauritz Dorenfeldt.
Den 16. juni 1958 ble Torgersen dømt for drapet, og idømt landets strengeste straff, livsvarig fengsel og ti års sikring.
Dommen mot Torgersen trekkes i tvil
Torgersen-saken ble for alvor omstridt da forfatteren Jens Bjørneboe tidlig på 1970-tallet rykket ut til forsvar for Torgersen. I 1973 ga han ut det dokumentariske skuespillet «Tilfellet Torgersen» som komprimerer ukene i retten til en time med rettsforhandlinger. Skuespillet argumenterer ved å bruke referatformen for at Torgersen ikke var mannen som voldtok og tok livet av Rigmor Johnsen.
Skuespillet ble fulgt opp av en «Torgersen-aksjon» som blant annet samlet inn 5000 underskrifter for gjenopptakelse av saken. Ved sin advokat Tor Erling Staff begjærte Torgersen gjenopptakelse i 1973.
Michael Grundt Spang, som på denne tiden var kriminalpolitisk journalist i VG, forfattet samme år boken «Torgersensaken», der han fikk låne saksdokumentene av påtalemakten. Boken konkluderer med at Torgersen er den skyldige. Siste del av boken er et til dels kraftig angrep på teaterstykket om saken og forfatter Jens Bjørneboe.
Begjæringen om gjenopptakelse ble sluttelig avvist av Norges Høyesterett i 1976.
USAs ekspedisjon i Korea
Årsaken for tilstedeværelsen av amerikansk marinestyrker i Korea var for å gi militær støtte til en amerikansk diplomatisk delegasjon som var sendt for å tvinge gjennom handel og politisk forbindelse med Korea. Tidligere hadde et bevæpnet handelsfartøy, «General Sherman», gått på grunn og innledet krigshandlinger. Frankrike hadde blitt slått og tvunget til å trekke seg tilbake bare fem år tidligere i en tilsvarende krigshandling.
Da koreanske kystbatterier angrep to amerikanske krigsskip den 1. juni, ble en straffeekspedisjon sendt inn ti dager senere da den kommanderende amerikanske admiralen ikke fikk en offisiell unnskyldning han var fornøyd med fra de koreanske myndighetene. Den koreanske regjeringen og det herskende Joseon-dynastiet hadde drevet en isolasjonspolitikk mot utenlandske statsmakter i århundrer, og selvsikkerheten til amerikanerne førte til at de to partene ikke forsto hverandre, noe som førte til at den diplomatiske ekspedisjonen førte til en militær konflikt. Den 10. juni gikk rundt 650 amerikanske soldater i land og erobret flere festninger, drepte over 200 koreanske soldater med egne tap av kun tre amerikanere. Korea fortsatte å nekte å forhandle med USA fram til 1882. Umiddelbart førte konflikten kun til at Korea forsterket sin isolasjonspolitikk.
Torgersen-saken
Dommen mot Torgersen trekkes i tvil
På 1980-tallet var det stille om Torgersensaken, men på 1990-tallet begynte mediestudent Camilla Juell Eide å interessere seg for den. Sammen med advokat Erling Moss skrev hun boken «…aldri mer slippes løs…», der de hevder at Torgersensaken er et justismord. Torgersen begjærte saken gjenopptatt på nytt i 1997. Begjæringen ble endelig avvist av Høyesteretts kjæremålsutvalg i 2001.
25. februar 2004 begjærte Torgersen på nytt gjenopptakelse, denne gang overfor den nye Kommisjonen for gjenopptakelse av straffesaker. Begjæringen ble fulgt opp med professor Ståle Eskelands utredning Bevisene i Torgersensaken, som konkluderte med at ingen bevis knytter Torgersen til drapet.
Gjenopptakelseskommisjonen sendte begjæringen til uttalelse hos Oslo statsadvokatembeter. Den 2. desember uttalte påtalemyndigheten ved statsadvokat Anne M. Katteland at den gikk imot gjenopptakelse. Torgersens støttespillere, Moss og Eskeland, gikk sterkt i rette med Kattelands uttalelse og begjærte offentlig høring om de tekniske bevis i saken. I slutten av mars 2006 ble høringen avholdt i Gjenopptakelseskommisjonens lokaler i Oslo.
Gjenopptakelseskommisjonen avviste 8. desember 2006 å gjenoppta saken.
De tekniske bevisene
Aktoratet førte tre hovedbevis som knyttet Torgersen til drapet:
Tannbittbeviset
Hovedbeviset under rettssaken var «tannbittbeviset». Ved det venstre brystet var det avsatt kraftige bittmerker. To teknisk sakkyndige, Ferdinand Strøm og professor Værhaug, begge fra Norges Tannlegehøyskole konkluderte med at det var fullt samsvar med Torgersens tenner og det avsatte bittmerket. Det som imidlertid ikke kom frem under rettssaken var at de to sakkyndige hadde vært uenige om hvilke av Torgersens tenner som hadde avsatt merket.
Det finnes to avstøpninger av Torgersens tenner, en ble tatt av politiet i 1958 og en annen er tatt av fengselstannlegen i 1960 mens han sonet dommen. Det er store forskjeller mellom disse avstøpningene. Avstøpningene er fremlagt for britiske sakkyndige, MacDonald og Whittaker, og de kommer i sin tilleggsuttalelse fra 24./26. mai 2000 med følgende konklusjon:
Ved den omfattende dokumentasjonen som ble fremlagt ved ankebehandlingen i 2006 konkluderte de privatengasjerte sakkyndige med at bittmerket ikke samsvarte med Torgersens tenner, og således utelukket Torgersen.
Barnålbeviset
Ved ransaking av Torgersens hjem ble det funnet en brunstripet dress med fem barnåler fra gran, tre i den venstre buksebretten, en i den høyre buksebretten og en i innerlommen. Under rettssaken hevdet sakkyndige at barnålene i juletreet på åstedet var av en svært spesiell type, og at disse samsvarte med funnene i Torgersens dress.
Ved den omfattende dokumentasjonen som ble fremlagt ved ankebehandlingen i 2006 konkluderte nye sakkyndige med at både barnålene på juletreet og barnålene på Torgersens dress var av en helt normal type, som kunne stamme fra nærmest en hvilken som helst norsk gran i en undertrykt bestand.
Torgersen hevder at dressen er kjøpt av en medfange, Støleggen, som hadde dressen på seg under et rømningsforsøk i Sverige noen år tidligere, og at barnålene må stamme fra dette.
Gjenopptakelseskommisjonens vurdering var at man vanskelig kan finne en annen rimelig forklaring enn at dressnålene stammet fra kjelleren. De fem barnålene som ble funnet på Torgersens dress var alle, ifølge de sakkyndige under rettssaken i 1958, svært korte og av samme form, og umulig å skille fra barnålene på juletreet på åstedet. Kommisjonen viste til at dersom det er slik at barnålene i dressen stammer fra et annet sted enn åstedet, er det påfallende at nålene har en slik likhet at to sakkyndige ikke greier å påvise noen forskjell mellom dem.
Kommisjonen vurderte videre forklaringen fra Støleggen som lite troverdig ettersom han ved flere tidligere anledninger har vært innblandet i falske forklaringer.
Det er ingen som i ettertid kan huske hva slags klær Støleggen hadde på seg da han var på rømmen i de svenske skoger. Den svenske polisjournalen beskriver imidlertid Støleggens klær som «kavaj», ikke som «kostym», som ville vært en korrekt betegnelse på den brunstripede dressen. Klærne til de øvrige innbrakte ble beskrevet som kostym, kavaj eller gångkläder. Det bemerkes dessuten at «Selv om det legges til grunn at Støleggen hadde på seg denne dressen under sin flukt i Sverige i 1954, finner kommisjonen det usannsynlig at Støleggen bare skulle få fem like barnåler, og ingen andre, på forskjellige steder i dressen, som i tillegg var like barnålene fra juletreet i kjelleren i Skippergata».
Avføringsbeviset
Det ble funnet materiale som ble antatt å være avføring på åstedet og på Rigmor Johnsen. Det ble funnet materiale på Torgersens venstre turnsko, på en fyrstikkeske han hadde på seg og i hans venstre bukselomme, som av sakkyndige ble tolket slik at det var avføring. I 1958 ble det lagt til grunn at materialet funnet på Torgersen med stor grad av sikkerhet stammet fra åstedet/offeret. Aktoratet mente derfor at det var tungtveiende bevis for at Torgersen hadde vært på åstedet og derfor var gjerningsmann.
Ved den omfattende dokumentasjonen som ble fremlagt ved ankebehandlingen i 2006 konkluderte nye sakkyndige med at avføringen sannsynligvis stammet fra et dyr. De nye sakkyndige hadde ikke tilgang på opprinnelig bevismateriale, og baserte derfor sine konklusjoner på en evaluering av de opprinnelig sakkyndige sine rapporter. Dokumentasjonen i denne forbindelse konkluderte også med at avføringsbeviset kunne se ut til å være manipulert av påtalemyndigheten under rettsbehandlingen.
Gjenopptakelseskommisjonen fant ikke grunnlag for påstandene om at avføringsbeviset ble manipulert. Kommisjonen mente at rapporten fra de nye sakkyndige her bærer preg av spekulasjoner og av at tidligere skriftlige rapporter tolkes på en måte det ikke finnes rimelig grunnlag for.
Gjennoptakelseskommisjonen mente at det er uinteressant om avføringen er fra offeret eller fra et dyr. Det interessante er at det ble konstatert likhet mellom prøvene fra åsted og offer og fra Torgersen.
Påtalemyndigheten og de sakkyndiges rolle
Granskningskommisjonene som ble nedsatt etter såvel Liland-saken som Moen-saken konkluderte med at det var for nær binding mellom rettens sakkyndige og påtalemyndigheten, og at påtalemyndighetens sakkyndige burde anses som inhabile som sakkyndige under rettsbehandlingen.
Litteraturåret 1891
Litteraturåret 1891 er en oversikt over utgivelser, hendelser, prisvinnere og avdøde personer med tilknytning til litteratur i 1891.
Torgersen-saken
Påtalemyndigheten og de sakkyndiges rolle
I Torgersen-saken har senere sakkyndige med grunnlag i de samme fakta kommet til andre konklusjoner enn rettens sakkyndige i samtlige av aktoratets tekniske bevis.
Granskningskommisjonene i Liland-saken og Moen-saken konkluderte også med at politiet på et tidlig tidspunkt i etterforskningen hadde «funnet den skyldige», og konsentrert etterforskningen om å bevise at vedkommende var skyldig, uten nærmere undersøkelser eller vektlegging av forhold som kunne tale for vedkommendes uskyld.
I Torgersen-saken gjaldt dette bl.a. sammenligning av hår fra avdødes høyre kåpeerme (prøve 29a), sammenholdt med hårprøve fra Torgersen, samt funn av murpuss og annet smuss fra Torgersens antrekk, sammenholdt med funn på åstedet.
Torgersen hevder at han avga hårprøve i 1958, og i Eskelands avhandling «Bevisene i Torgersen-saken» er det sannsynliggjort at dette har skjedd. Gjenopptakelseskommisjonen mener imidlertid at det ikke er holdepunkter for at dette skjedde. Torgersen er imidlertid ikke villig til å avgi ny hårprøve til Gjenopptakelseskommisjonen fordi han mistenker at politiets hårprøver er identiske med dem han avga i 1958, og at man, i så fall, selvfølgelig vil få en «match» med de tidligere prøvene.
Torgersen hadde på seg bukser som var noe tilsmusset med murpuss ved arrestasjonen. I rapport av 4. februar 1958 uttaler en sakkyndig at det ble funnet overensstemmelse mellom murpuss med grå-grønn maling fra åstedet og murpuss på buksene til Torgersen. jf. rapporten fra Gjenopptakelseskommisjonen. I Eskelands rapport hevdes det imidlertid:
Norske forskere og sakkyndige kritiserer rettssikkerheten
Den 18. juni 2006 skriver 10 forskere, som alle har kjennskap til bevisene i Torgersen-saken, brev til Gjenopptagelseskommisjonen med overskrift: Underskriverne er:
Etter Gjenopptakelskommisjonens behandling av Torgersen-saken skriver så professor dr.med. John Kjekshus ved Rikshospitalet den 9. juni 2008 brev til justisminister Knut Storberget, der det blir uttrykt meget sterk bekymring over rettssikkerheten i Norge. Brevet er medundertegnet av 279 norske forskere innen medisin og naturvitenskap.
Łapanka
Łapanka (flertall łapanki) var den polske betegnelsen på en av de tyske terrormetoder brukt under andre verdenskrig i det okkuperte Polen. Metoden gikk ut på å omringe et bestemt byområde (for eksempel en gate, plass eller stasjon) og arrestere alle, eller utvalgte personer som i øyeblikket befant seg der.
De anholdte personene ble sendt til fengsel eller tvangsarbeid (Arbeitslager – arbeidsleirer) i Tyskland. Noen, spesielt de som i øyeblikket ikke hadde dokumenter med seg, ble deportert til konsentrasjonsleirer, eller skutt på stedet. Noen kvinner ble sendt til bordeller for tyske soldater. Besittelsen av et identitetskort (Ausweis), som viste at eieren arbeidet for et tysk (overtatt) firma (for eksempel i renholdsverk eller transportvesen), var den eneste måten for unge menn i 20-30 årene å unngå slik bortføring.
Det anslåes at det mellom 1942 og 1944 ble bortført 400 ofre daglig bare i Warszawa, med dager hvor tallet på ofre oversteg tusener.
Łapanki utgjorde et av de mest grunnleggende tyske byterrorverktøyene i det okkuperte Polen. I motsetning til personer som ble fanget i sine leiligheter, hadde ikke folk på gaten muligheten til for eksempel å ta med seg adekvat påkledning. Familiene til de bortførte kunne bare anta grunnen til den plutselige forsvinningen av sine nærmeste.
Łapanki ble også organisert i jødiske gettoer. Ofrene ble da nesten alltid sendt til konsentrasjonsleirer. Den samme metoden ble brukt av Tyskland i andre okkuperte land, særlig i nordlige Frankrike, skjønt i mindre grad enn i Polen. På fransk ble metoden kalt for rafle, og brukt først og fremst om bortføringen av jøder. Łapanki ble også benyttet av Sovjetunionen for å bortføre polske menn, kvinner og barn på de okkuperte polske områdene 1939–1940.
Mir
Mir (Мир) var en sovjetisk romstasjon som ble skutt opp 19. februar 1986. I 1991 overtok Russland stasjonen etter oppløsningen av Sovjetunionen. Mir betyr både «fred» og «verden» på russisk. Mir var første tredjegenerasjons romstasjon og var forløper til Den internasjonale romstasjonen (ISS).
Stasjonen var opprinnelig bygget for å kunne holde i tre år, men fungerte i tilsammen 16 år. I løpet av disse årene bodde over 100 kosmonauter og astronauter i Mir i kortere eller lengre perioder. En enkelt russisk kosmonaut, Sergej Krikaljov, tilbrakte sammenlagt (over to perioder) litt over to år ombord på Mir.
Etter Sovjetunionens fall, deltok også amerikanske og andre vestlige astronauter i arbeidet ombord på Mir.
Mir ble planmessig styrtet i Stillehavet utenfor New Zealand i 2001. Romstasjonen var da blitt gammel og usikker for mannskap. Man besluttet dermed at stasjonen skulle styrtes. Størstedelen av den 136 tonn tunge stasjonen brant opp på vei gjennom jordens atmosfære, men opp mot 20 tonn rester av romstasjonen gikk gjennom atmosfæren og styrtet i Stillehavet.
Mir-modulene
Romstasjonen Mir ble bygget ved sammenføyning av flere ulike moduler som ble sendt enkeltvis opp i rommet. Kjernemodulen som ble oppsendt i 1986 inneholdt beboerkvarterer og kontrollsenter. Kvant I (1987) og Kvant II (1989) inneholdt vitenskapelige instrumenter samt sanitæranlegg for besetningen. Kristall (1990) utvidet de vitenskapelige mulighetene. Spektr (1995) fungerte som beboelses- og arbeidsrom for de amerikanske astronautene. Priroda (1996) foretok jordobservasjoner. Landingsmodulen (1996) ga en sikker og stabil adgang for romfergene.
Det armenske kvarter
Det armenske kvarter (, Ha-Rova ha: حارة الأرمن, Harat al-Arman; armensk: Հայոց թաղ, Hayots t'agh er ett av fire kvarterer i Gamlebyen i Jerusalem. Selv om armenere er kristne, er det armenske kvarteret forskjellig fra Det kristne kvarter. Det er også det minste av de fire kvarterene, og har færrest innbyggere.
Arbeidstid
Arbeidstid blir i arbeidsmiljølovens § 10-1 definert som: «den tid arbeidstaker står til disposisjon for arbeidsgiver». Til vanlig regnes eksempelvis lunsjpause ikke med og man skal da kunne forlate arbeidsplassen. Overenskomster kan inneholde egne bestemmelser om definisjon av arbeidstid og dermed betaling for denne. Loven gjennomfører også EFs arbeidstidsdirektiv, som omfattes av EØS-avtalen.
Det armenske kvarter
Kvarteret ligger i den mest sørvestlige delen av Gamlebyen med tilgang via Sionporten og Jaffaporten. Det består av et areal på 0,126 km² (126 dunam), noe som er 14 prosent av Gamlebyen. I 2007 hadde stedet en befolkning på 2 424 innbyggere, noe som 6,55 prosent av Gamlebyen. Et anslag for 2000 ble det beregnet at Det armenske kvarter hadde en befolkning på rundt 1200 innbyggere. I begge tilfeller er det sammenlignbart med Det jødiske kvarter. Det armenske kvarter er adskilt fra Det kristne kvarter med veien David Street (Suq el-Bazaar) og fra Det jødiske kvarter med veien Habad Street (Suq el-Husur).
Den armenske tilstedeværelsen i Jerusalem går tilbake til 300-tallet e.Kr. da Armenia gikk over til kristendommen som en nasjonalreligion og armenske munker bosatte seg i Jerusalem. Av den grunn er den betraktet som den eldste fortsatt eksisterende utvandrede samfunn av armenere utenfor det armenske hjemlandet. Gradvis utviklet kvarteret seg rundt klosteret og Sankt Jakob-katedralen (oppkalt etter apostelen Jakob) — som dominerer kvarteret — og fikk sin moderne utforming i løpet av 1800-tallet. Klosteret huser den armenske apostoliske kirkes patriarkatet Jerusalem, som ble etablert som et patriarkat (bispedømme) på 600-tallet e.Kr. Patriarkat er den faktiske administrator av kvartalet og fungerer som «mini-velferdsstat» for de armenske beboerne. Det armenske samfunnet har vært i nedgang siden midten av 1900-tallet og står i umiddelbar fare for å forsvinne, i henhold til lingvisten Bert Vaux, tidligere redaktør av Annual of Armenian Linguistics.
Guanghope Shaojiao kullkraftverk
Guanghope Shaojiao kullkraftverk, ofte kalt Shajiao, er et kullkraftverk i landsbyen Humen ved Dongguan by i provinsen Guangdong, i det sørlige Kina. Det har en installert produksjonskapasitet på 2 680 MW fordelt på to anlegg:
Shaojiao A (1) har installert 1 200 MW fordelt 2 x 300 MW og 3 x 210 MW enheter. Dette er det eldste anlegget og regnes som et separat kraftverk.
Shaojiao B (2) har installert 700 MW, fodelt på 2 x 350 MW turbiner. Anlegget stod ferdig i 1987. Operatør er Shenzhen Energy Co, som er hovedeier av dette anlegget.
Leif Jørgensen
Leif Arne Jørgensen (født 1927, død 1988) var en norsk fiolinist og pedagog fra Elverum.
Etter studier med Thorleif Biseth, domorganist Einar Schøyen på Hamar og filharmonikeren, konsertmester Oscar Holst i Oslo og senere hos professor Henry Holst og kgl. koncertmester Julius Koppel i København, ble han medlem av Kringkastingsorkestret (1958) og primarius i Hindarkvartetten (1960). Han ble 1. fiolinist i Oslo Filharmoniske Orkester (1960), året etter hans offentlige fiolindebut i Universitetets aula. Sitt pedagogiske virke hadde han ved Norges musikkhøgskole (1973–79) og ved Østlandets Musikkonservatorium (1980–87) før han vendte tilbake som professor ved musikkhøgskolen (1987). Sammen med Karsten Andersen og Harry William Kvebæk var han initiativtager til Ungdomssymfonikerne i (1973) og Festspillene i Elverum.
Etter hans tidlige død ble det etablert et minnefond i hans navn. Leif Jørgensen og Kaare Sæther har ikke lite av æren for den fine tilveksten av norske fiolinister på 1970- og 1980-tallet. Jørgensens studenter inkluderer blant andre navn som Lars Anders Tomter.
Hemerobius perelegans
Utbredelse
Hemerobius perelegans finnes i hele Norge, og er ganske vanlig særlig nord i Norge. Den er noe sjeldnere i sør.
Utseende
Hemerobius perelegans er en mørk grålig, nesten svart bladlusløve. Kroppen er omtrent 10 mm. lang. Ryggsiden på brystpartiet har et lysere midtfelt og mørkere sider. Hodet er nedoverbøyd, med munndelene på undersiden (ortognath).
Hemerobius perelegans har en bue, en tilbakeløpende tverribbe i framvingen. Den tilbakeløpende tverribben er den første, nærmest kroppen, mellom de to første årene langs vingeframkanten (costa og subcosta). Langs hele vingens framkant er det mørkere og lysere flekker. Resten av vingene har markerte flekker.
Artene i slekten Hemerobius kan være vanskelige å skille fra hverandre. For enkelte arter er bare hannens genitalia som er et sikkert artskjennetegn. Hunner kan vanskelig artsbestemmes når de er nyklekte, eldre hunner kan artsbestemmes ut fra genitaliene, men dette medfører disseksjon.
Levevis
Hemerobius perelegans er rovdyr og lever vanligvis av bladlus.
Arkiv
Arkivdagen
Årlig arrangeres arkivdagen for å gi folk innblikk i hva som finnes i arkiver og vekke interesse for arkivene som samfunnets minne.
Natur
Studien av naturen er det største, om ikke det eneste, feltet innenfor vitenskapen. Skillet mellom hva som er naturlig og hva som ikke er det, er avhengig av mange ulike definisjoner av ordet. Studiet av naturen inndeles i mange grener, og naturvitenskapene forsøker å forstå og dokumentere de ulike sidene ved naturens mange fenomen.
Arkiv
Arkivplikt
Både privatpersoner, bedrifter og offentlige organer har arkiver i varierende grad. Men det er bare offentlige organer som er pålagt å ha arkiv etter bestemte regler for å dokumentere sin virksomhet. Reglene om dette er samlet i arkivloven og arkivforskriften.
Arkiv og arkivserier
Arkivet i et offentlig organ (f. eks. en kommune) består av en rekke arkivserier av forskjellig type. De vanligste er: Et offentlig organ – eksempelvis en kommune – kan ofte ha et arkiv som består av 30–50 arkivserier i aktiv bruk.
Natur
Fysikk studerer universets ørsmå byggesteiner, og lovene for hvordan de oppfører seg. Biologi fokuserer på livet på jorden, inkludert mennesket selv, og hvordan livsformene tilpasser seg ulike naturmiljø. Geologi er studiet av jordskorpen, dens bevegelser, og jordens indre oppbygning. Meteorologi tar for seg jordens atmosfære, værsystemene den inneholder og ulike værfenomen som viser seg. Kjemien redegjør for hvordan ulike stoffer er sammensatt, hvilke kjemiske forbindelser de danner og reaksjonene mellom dem.
Ordets betydning
Ordet natur er avledet fra det latinske ordet natura, som betyr «egenart» eller «indre vesen». I antikken ble ordet brukt med den bokstavelige betydningen «fødsel». Ordets betydning i dag kan variere mye, preget av kulturelle, religiøse, filosofiske og politiske verdensbilder.
Arkiv
Arkivnøkkel
Fra gammelt av har arkivdokumenter vært arkivert kronologisk, det vil si i den tidsriktige rekkefølge de kommer inn til arkivskaperen. Utover på 1900-tallet økte mengden av dokumenter og det oppsto et behov for å kunne ha en sammenheng mellom dokumenter som omhandlet samme sak. Dermed oppsto saksbegrepet. Men dette rev på en måte grunnen vekk under det kronologiske prinsippet, og man måtte finne en annen måte å sortere på.
Det har ingenting med kjærlighet å gjøre
Det har ingenting med kjærlighet å gjøre er tittelen på ei diktsamling av Cathrine Grøndahl, utkommet på Gyldendal i 1998. Samlinga er Grøndahls tredje. Den består av til sammen 39 dikt, inndelt i tre seksjoner.
Arkiv
Arkivnøkkel
På 1930-tallet tok man i bruk den første arkivnøkkelen – Roalds arkivsystem – oppkalt etter presten Karl Roald fra Stranda, som presenterte sitt arkivsystem i 1935. Prinsippet bygger på at man samler saker etter sitt innhold. Roalds arkivsystem ble for kommunenes del videreutviklet med Norges Herredsforbunds arkivnøkkel på 1950-tallet som er omarbeidet og revidert en rekke ganger av Norske Kommuners Sentralforbund (NKS) og fra ca. 1990 Kommunenes Sentralforbund (KS), nå kalt K-koder. Staten benytter tilsvarende en felles arkivnøkkel for statsforvaltningen.
Det har ingenting med kjærlighet å gjøre
De enkelte tekstene i Det har ingenting med kjærlighet å gjøre utgjør en tematisk helhet som gir samlinga preg av å være en syklus. De framstiller et kvinnelig jeg som skriver seg opp mot en mannlig motpart. Mange av diktene kan sies å representere en psykisk bearbeidelse av et avslutta forhold, og viser ulike stadier av sinne, forlatthet og lengsel. Noen dikt antyder også et uønska svangerskap. Samlinga slutter med et dikt som proklamerer et kvinnelig fellesskap mellom «Søstrene Løvehjerte», som «våger livet», «kan dø mange ganger … til stor oppstandelse –»
Arkiv
Arkivskaping
I hovedsak vil arkiver ha en aktiv fase hvor arkiver skapes og er i daglig bruk. Deretter går de over i en inaktiv fase til s.k. bortsettingsarkiv og arkivdepot hvor det ikke lenger skal legges til nye dokumenter, men hvor det skal være mulig å finne tilbake til tidligere saker og saksbehandling. Et viktig prinsipp i arkivarbeidet er at et avsluttet arkiv skal bevares i den orden det er skapt. Det skal ikke suppleres i ettertid, og den opprinnelige ordningsrekkefølgen skal bevares. Dette grunnfestede prinsippet kalles proveniensprinsippet. Det snakkes om en indre og en ytre proveniens. Å bevare den indre proveniens vil si å bevare ordningsrekkefølgen og den indre orden i arkivet. Å bevare den ytre proveniens vil si å beholde arkivet som en selvstendig enhet som ikke skal blandes sammen med eller sorteres inn i et annet arkiv.
Metadata
Når et arkiv settes bort som avsluttet, må det alltid være tydelig merket med hvem som har skapt arkivet (arkivskapende organ), i hvilken tidsperiode det er blitt til, og øvrige opplysninger om hva slags arkiv det er. En dokumentsamling – arkiv – uten nøyaktige opplysninger om dette er av liten verdi. For eksempel vil et godt bevart kommunestyrevedtak om en bestemt sak være forholdsvis verdiløs dersom det ikke framgår hvilken kommune det er vedtatt i, eller når vedtaket er gjort. Data som beskriver dokumentene kalles metadata.
Det har ingenting med kjærlighet å gjøre
Jeg-et ser ut til å være oppmerksom på faren for selvmedlidenhet, og inntar en sorgmunter og fandenivoldsk posisjon som oppveier de depressive tendensene. Grøndahl har en forkjærlighet for overraskende gjenbruk av språkets faste vendinger i uvante vrier og sammenhenger – ofte med en paradoksal effekt:
Arkiv
Metadata
For de enkelte saksdokumenter vil det blant annet bevares opplysninger om dato for mottak/utsendelse, brevets påførte dato, navn og adresse på avsender/mottaker, saksbehandler, avdeling, og så videre.
Arkivdepot
Forskriftene til Arkivloven som ble satt i verk fra 1999 pålegger alle offentlige organ å ha en ordning med arkivdepot, det vil si en oppbevaringsordning for eldre og avsluttede arkiver. For statsetatene har riksarkivet og statsarkivene denne oppgaven, mens kommunene kan opprette egne ordninger. De fleste kommunene i Norge er tilsluttet et Interkommunalt arkiv (IKA-er) som finnes i de fleste fylker eller regioner, men enkelte kommuner (Oslo, Bergen, Trondheim bl.a.) har egne byarkiv.
Natur
Ordets betydning
De voldsomme kreftene som styrer jord og hav, liv og klima, blir gjerne kalt for naturkrefter.
Ljudmila Jezjova Grebenkova
Ljudmila Jezjova Grebenkova (født 4. mars 1982), tidligere kjent som bare Ljudmila Jezjova er en russisk turner som har hentet medaljer fra mange internasjonale konkurranser.
Natur
Ordets betydning
I mange samfunn har en fryktet naturkreftene som står bak fenomenene på jorden og i havet, deriblant livet og klimaet, og sett på dem som ondskapsfulle eller likegyldige. Først i nyere tid, med den romantiske kulturretningen, tok en til å beundre og elske naturen. Avhengig av kontekst og av filosofisk og kulturell bakgrunn hos den eller de som omtaler naturen, kan det utledes minst fire ulike definisjoner av ordet i de vestlige språkene.
Ut fra disse definisjonene kan det utledes et par grunnleggende motsetninger mellom definisjonene. Enten må mennesket selv utelates, eller inkluderes i naturen, og naturen kan ikke ses på som noe dynamisk og samtidig betraktes som noe statisk.
Ljudmila Jezjova Grebenkova
Hun turnet for det russiske landslaget fra midten av 1990-tallet, og var med på det laget som vant sølv under turn-VM 2001 og bronse under OL 2004.
Natur
Klassifisering av natur
Selv om ordet benyttes i mange faglige sammenhenger, skaper de konfliktfylte betydningene et behov for nærmere definisjon for å unngå tvetydighet og misforståelser. Når ordet benyttes i retorikk eller reklame er det grunn til å være bevisst den appellerende kraften knyttet til ordet med bakgrunn i de kulturelle assosiasjonene det vekker. Spesielt i forbindelse med økologi og forsøk på å bevare naturen, er det utarbeidet verktøy for enhetlig klassifisering av naturens mange biomer og økosystemer.
Ljudmila Jezjova Grebenkova
Hun er særlig kjent som dyktig på bom, der hun har sanket 4 medaljer fra EM og VM.
Natur
Klassifisering av natur
I Norge blir behovet for et felles begrepsapparat ivaretatt av systemet Natur i Norge. Systemet er ment å være et verktøy for å beskrive variasjonen i naturen på alle nivå, gi et grunnlag for kartlegging av natur og naturtyper, og skape et grunnlag for arbeidet med å rødlistevurdere naturtyper. Den store variasjonen defineres i ulike nivåer som tar hensyn til skala. Nivåene kalles landskap, natursystem og livsmedium. IUCN (International Union for Conservation of Nature) har utviklet et system som skal dekke det samme behovet globalt (IUCN Global Ecosystem Typology). Også dette systemet deler inn naturen i ulike hierkalske nivåer. I dette systemet kalles nivåene riker, biomer og funksjonelle økosystemgrupper. Ytterligere tre nivåer er dannet for å beskrive de mange variasjonene i et globalt perspektiv.
Ljudmila Jezjova Grebenkova
I 2005 giftet hun seg med turneren Georgij Grebenkov, som også deltok i OL i 2004. Hun tok da hans etternavn. Hun la opp etter denne olympiaden, men gjorde comeback i 2006, og kvalifiserte seg til OL i Beijing i 2008 i en alder av 26 år. Hun fikk ingen medaljer der, men fikk en fjerdeplass i lagkonkurransen.