cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Nederland
Politikk og administrasjon
Nederland er en desentralisert enhetsstat, men er samtidig også en del av føderasjonen Kongeriket Nederlandene (sammen med Aruba, Curaçao og Sint Maarten). De tre medlemslandene i føderasjonen deler statsoverhode og overordnede statutter, og Nederlands grunnlov er underordnet statuttene i føderasjonen.
Anna Pihl
Mik Rolsted
I Efterforskningen møder hun Mik, som har været kriminalassistent i tre til fire år. Mik er midt i 30'erne og lever i fast parforhold med kone og to barn. Han kan være temperamentsfull, men han har samtidig en god menge humor. Han er god kollega og en solid støtte.
Alexander Tettey
Landslagskarriere
Tettey fikk sin A-landslagsdebut 22. august 2007 som innbytter da slo  2–1. 3. mars 2017 ga han seg på landslaget. Han spilte 34 A-landskamper og scoret 3 mål.
Aglais
Aglais er en slekt av nettsommerfugler i den store familien flikvinger (Nymphalidae). Slekten blir noen ganger regnet som en underguppe av slekten Nymphalis. Den er oppkalt etter en kvinnefigur i gresk mytologi, Aglaia.
I Norge forekommer to vanlige og velkjente arter: neslesommerfugl og dagpåfugløye.
Jomar
Utbredelse
Tabellen nedenfor gir en detaljert oversikt over populariteten til fornavnet Jomar i noen av de landene hvor statistikk er tilgjengelig.
Veronica Mars (figur)
Bakgrunn
Veronica er en 17 år gamel jente fra Neptune, California og går i 1. sesong i 3. klasse på Neptune High School. Hun er datteren til Keith Mars, den tidligere sheriffen av Balboa fylke, California. Veronica levde et problemfritt liv som en av de populære tennåringene i Neptune. Hennes bestevenn var den populære 2. klassingen Lilly Kane, Lillys bror, Duncan Kane, var kjæresten hennes. Sammen med Lillys kjæreste, Logan Echolls, var de fire frontfigurer for skolens populære 09-er-gjengen (09 kommer fra postnummeret 90909, hvor de rikeste i Neptune bor). Selv om Veronica ikke var like velstående som de andre 09-erne, var hun en del av gjengen fordi hun var kjæresten til Duncan.
Christa Ludwig
Christa Ludwig (født 16. mars 1928 i Berlin, død 24. april 2021 i Klosterneuburg i Østerrike) var en fremtredende tysk mezzosopran, operasangerinne og liedertolker.
Veronica Mars (figur)
Bakgrunn
Men hennes bekymringsfrie verden varte ikke lenge. En dag sluttet Duncan å snakke til Veronica, og fikk søsteren sin til å fortelle henne at forholdet deres var over. Lilly prøvde å trøste Veronica men få dager etter at hun var blitt dumpet, ble Lilly brutalt myrdet i familiens hjem. Veronicas far, sheriff Keith Mars, anklaget Lillys far, maskinvaregiganten Jake Kane, for drapet på sin egen datter. Neptune reagerte med avsky for at Keith kunne anklage rike Jake Kane for mord og Keith ble fort valgt ut av stillingen som sheriff. Etterfølgeren, visesheriff Don Lamb, arresterte senere tidligere Kane-ansatte Abel Koontz, som tilsto drapet på Lilly.
Christa Ludwig
Bakgrunn
Ludwig ble født i en musikalsk familie; hennes far, Anton Ludwig, var en tenor og opera-administrator, hennes mor, mezzo-sopranen Eugenie Besalla-Ludwig, sang på Aachen-operaen under Herbert von Karajans tid som dirigent. Ludwigs første sanglærer var moren.
Veronica Mars (figur)
Bakgrunn
Sjokket ødela Marsfamilien, og moren til Veronica forlot familien noen måneder senere. Veronica fortsatte å stå på sin fars side og sa dermed ja til å bli utestengt av sine gamle venner og 09-samfunnet sammen med sin far.
Violeta Chamorro
Violeta Barrios Torres de Chamorro (født 18. oktober 1929 i Rivas) er en nicaraguansk politiker. Hun var landets første kvinnelige president. Hun satt fra 25. april 1990 til 10. januar 1997. Chamorro, som selv er konservativ, representerte den brede alliansen Unión Nacional Opositora, som besto av 14 partier.
Christa Ludwig
Karriere
Scenedebuten kom da hun som 18-åring i 1946 sang prins Orlovsky i Johann Strauss' opera Die Fledermaus ved operaen i Frankfurt am Main. Her var hun engasjert til 1952, hvoretter hun var ved Darmstadt Oper til 1954, og sesongen 1954–1955 ved Staatsoper Hannover. I 1955 sluttet hun seg til statsoperaen i Wien, der hun ble en av de fremste sangerinnene og ble utnevnt til Kammersängerin. Hun opptrådte ved Wienoperaen i mer enn tredve år. I 1954 debuterte hun også på Salzburg-festivalen som Cherubino og deltok der regelmessig frem til 1981. I 1966 debuterte hun på Bayreuth-festivalen som Brangäne.
Veronica Mars (figur)
Bakgrunn
To måneder etter Lillys død dukket Veronica opp på en 09-fest for å vise hennes gamle venner at hun ikke brytte seg om baksnakkingen deres. Veronica ble gitt en drink med cola, rom og GHB av en gammel fiende, Madison Sinclair.
Violeta Chamorro
Under hennes ledelse fikk Nicaragua en markedsorientert økonomisk politikk. Det lyktes henne imidlertid aldri å skape generell økonomisk stabilitet i landet, som på den tiden hadde en økonomi som var sterkt belastet av borgerkrigen som hadde rast siden 1979.
Christa Ludwig
Karriere
I USA debuterte Ludwig ved Lyric Opera of Chicago som Dorabella i 1959. Samme år debuterte hun på Metropolitan Opera som Cherubino, og gjorde opptredener der regelmessig frem til 1990. Første opptreden ved Royal Opera House i Covent Garden var i 1969 som Amneris i Aïda.
Veronica Mars (figur)
Bakgrunn
Veronica våknet opp i senga uten undertøy og ingen minner om kvelden før. Hun oppdaget senere, til sin store skrekk, at hun hadde blitt voldtatt. Hun gikk til politiet for å rapportere voldtekten, men når hun fortalte historien sin til Lamb, anklaget han henne for å være en løgner og kastet henne ut. Senere fant hun ut at det var Duncan som hadde «voldtatt» henne, men Logan fortalte henne at han også var dopet og ikke hadde gjort det med onde hensikter. I slutten av sesong 2 finner Veronica ut at det egentlig var Cassidy "Beaver" Casablancas som hadde voldtatt henne og gitt henne klamydia.
Aglais
Utseende
Middelsstore (vingespenn 40–60 mm) sommerfugler, forholdsvis robuste. Kroppen har lange, men glisne, oppstående hår. Vingene er store med flikete ytterkant. De er gjerne ganske fargerike. Grunnfargen er oransje eller rødlig. «Neslesommerufugl-gruppen» har tre korte, svarte tverrflekker på forvingen og blå bord langs ytterkanten, vingene har også et brunt felt ved roten. «Dapåfugløye-gruppen» har store, blå øyeflekker på alle fire vinger. Undersiden er mørkt gråspraglete, noe som gir god kamuflasje. Larvene er vanligvis mørke, kledt med mer eller mindre lange, forgrenete pigger.
Veronica Mars (figur)
Bakgrunn
Dette forandret Veronica for alltid: hun ble kynisk, og fylt med hat og avsky mot sine klassekamerater på Neptune. Som en utstøtt som sin far, fikk hun tiden til å gå med å hjelpe faren med hans private etterforskning. Men når den nye eleven Wallace Fennel kommer til Neptune, får hun en ny sjanse til å få en venn og hun begynner å bruke sitt etterforskingstalent til å hjelpe sine klassekamerater med å ta igjen på sine gamle venner og deres korrupte livsstil.
Nederland
Statsoverhode og regjering
Nederland har vært et monarki siden 1815, og har i hele denne tiden hatt en monark fra Huset Oranien-Nassau. Siden 2013 har kong Willem-Alexander vært monark og dermed landets statsoverhode. Monarken har i hovedsak en seremoniell rolle, og deltar blant annet i statsråd og undertegner nye lover.
Veronica Mars (figur)
Detektiv
Etter at hennes far ble privat etterforsker, har Veronica jobbet som sekretær hos Mars Investigation, farens detektivbyrå, etter skoletid. Selv om hun ofte får forbud mot å etterforske saker, bryter hun ofte farens regler og fullfører sakene, noen ganger før faren. I tillegg driver hun også med etterforskning på egen hånd på skolen; med saker som gjelder alt fra å spore opp hackere og finne dritt om medelevenes foreldre, til å finne ut hvem som stjal skolens maskot.
Nederland
Statsoverhode og regjering
Den nederlandske regjeringen kalles «ministerrådet» (Ministerraad) og ledes av en ministerpresident (Minister-president, vanligvis omtalt som «statsminister» på norsk). Statsministeren utpekes formelt sett av monarken, men vervet går typisk til lederen for det største partiet i parlamentet. Nederland har negativ parlamentarisme, selv om det eksisterer en sterk uformell norm om at regjeringer bør ha flertall bak seg i parlamentet. Siden 2010 har Mark Rutte (VVD) vært Nederlands statsminister.
Kreatinin
Kreatinin er et nedbrytningsprodukt fra kreatinfosfat i muskel, og produseres vanligvis med en konstant hastighet i kroppen.
Kreatinin og nyrefunksjon
Kreatinin elimineres ved filtrasjon gjennom nyrene, svært lite utskilles aktivt eller reabsorberes. Kreatininkonsentrasjonen gjenspeiler derfor relativt godt nyrens glomerulære filtrasjonsevne. Ved nyresykdommer som påvirker filtrasjonen vil kreatininkonsentrasjonen stige, og måling av kreatinin er nyttig for å observere nyrefunksjonen ved alvorlig nyresykdom, for eksempel nyresvikt. For å oppdage tidlig nyresykdom er kreatinin-clearance et bedre mål, som beregnes ut fra Cockcroft-Gault-ligningen):
Referanseområdet for kreatinin er vanligvis ca. 45-90 μmol/l og for menn 60-110 μmol/l. Muskelmasse påvirker kreatininverdien. 150 μmol/l kan være normalt hos en mannlig kroppsbygger, mens en kreatininkonsentrasjon på 60 μmol/l hos en mager gammel kvinne kan bety alvorlig nyresykdom.
Aglais
Levevis
Disse sommerfuglene er gode flyvere, som gjerne besøker blomster. I alle fall en del av artene har larver på brennesle (Urtica dioica) eller andre nesler. De piggete larvene lever gjerne selskapelig, og lager løse silkespinn der de oppholder seg når de ikke er ute og spiser. Piggene ser ut til å beskytte dem mot de fleste rovdyr, derimot er de ofte svært utsatte for snyltevepser som legger egg på dem. De overvintrer som voksne sommerfugler, i barksprekker, hule trær, uthus og andre lite frostutsatte steder.
Veronica Mars (figur)
Sterke egenskaper
Veronica har demonstrert flere sterke egenskaper:
Christa Ludwig
Karriere
Etterhvert som Ludwigs stemme modnet, utvidet hun sitt repertoar fra lyriske mezzo-roller til dramatiske roller. Hennes repertoar omfattet etterhvert Carmen, die Marschallin, Ulrica (Un Ballo in Maschera), Beethovens Leonore, Monteverdis Octavia, Dido i Les Troyens, Kundry, Klytaimnestra og samtidige roller av Einem og Orff. Hun gjorde sang sporadisk sopranroller, med Verdias Lady Macbeth og Strauss' die Färberin.
Aglais
Utbredelse
Slekten er utbredt i Holarktis.
Christa Ludwig
Karriere
I tillegg til operarollene sang Ludwig regelmessig lieder og var solist med flere orkestre. Hennes fremføringer av Schubert, Schumann, Brahms, Wolf, Mahler og Strauss er gjenstand for stor beundring. Hun sang dessuten Bach og gjorde opptak med de fleste av hans store sangverker.
Fra 1957 til 1970 var Ludwig gift med bassbarytonen Walter Berry; paret opptrådte ofte sammen. I 1972 giftet hun seg med den franske scenemanageren Jean-Emile Deiber.
Kreatinin
Kreatinin og nyrefunksjon
Økende kreatininverdi tyder på forverring av nyrefunksjonen, mens reduksjon i kreatinin som regel betyr bedret nyrefunksjon.
Christa Ludwig
Karriere
Mellom 1993 og 1994 ga Ludwig en serie av avskjedskonserter i mange byer, bl.a. på Metropolitan som Fricka i Die Walküre.
Christa Ludwig trakk seg tilbake fra scenen i 1994 og publiserte sine memoarer samme år: „… und ich wäre so gern Primadonna gewesen“ – Erinnerungen.
Esefjorden
Esefjorden er en fjordarm på nordsiden av Sognefjorden i Balestrand kommune i Sogn og Fjordane. Fjorden er 4 kilometer lang. På sørsiden like ved innløpet ligger tettstedet og kommunesenteret Balestrand. På nordsiden ligger ferjestedet Dragsvik.
Fylkesvei 55 følger fjorden på begge sider.
Nederland
Parlament
Parlamentet består av Eerste Kamer og Tweede Kamer som sammen kalles De Staten-Generaal. Generelt sett har Staten-Generaal kun ett møte i året, i forbindelse med prinsjesdag som finner sted tredje tirsdag i september. Unntaket som bekrefter denne regelen er dersom et medlem av kongehuset søker tillatelse til å gifte seg, da samles også Staten-Generaal for å vedta en lov som tillater dette. Tweede Kamer vedtar lover og kontrollerer regjeringen, mens Eerste Kamer foretar en ekstra kontroll av vedtak gjort av Regjeringen og Tweede Kamer.
1406 Komppa
1406 Komppa er en hovedbelteasteroide. Den ble oppdaget 13. september 1936 av Yrjö Väisälä i Åbo. Asteroiden er oppkalt etter den finske kjemikeren Gustaf Komppa.
Nederland
Parlament
150 folkevalgte representanter møter i Tweede Kamer. Ved valget den 17. mars 2021 ble det konservative partiet VVD (Volkspartij voor Vrijheid en Democratie) størst, med 34 seter.
(Fremmøte : 78,7 %)
Administrativ inndeling
Nederland er delt inn i 12 provinser. De fleste av disse har sin opprinnelse i grevskap eller hertugdømmer fra middelalderen, og de syv provinsene som dannet republikken De forente Nederlandene i 1581 eksisterer fortsatt.
Hver provins har sitt eget valgte provinsråd, kalt Provinciale Staten. Disse sitter i fireårsperioder. Fra hvert provinsråd velges det en provinsregjering, kalt Gedeputeerde Staten. Denne står for den utøvende makten på regionalnivå, og ledes av en kommissær utpekt av monarken (Commissaris van de Koning). I Limburg kalles Kongens kommissær for guvernøren.
Provinsene deles igjen inn i kommuner, og pr. 1. januar 2018 har landet totalt 380 av disse. Også kommunene har et visst selvstyre, blant annet med valgte kommunestyrer (Gemeenteraad). Hver kommune ledes av en borgermester (Burgemeester), som enten velges direkte eller utpekes sentralt på anbefaling fra kommunestyret.
Provinser
Kommunene Saba, Sint Eustatius og Bonaire tilhører ikke noen provins, men er spesielle kommuner i Nederland. Disse øyene har totalt omtrent 12,000 innbyggere.
Næringsliv
I 1960- og 1970-årene hadde den nederlandske stat betraktelige inntekter fra petroleumsforekomster ved kysten utenfor Nederland. Det som i dag heter det nederlandske pensjonsfondet, er et fond som er lagt til grunn for olje- og naturgassinntekter. Fondet er i dag verdt rundt 1500 milliarder NOK, og hjelper Nederland til å holde på den godt utbygde velferdsstaten. Sosialomsorgen er godt utbygd. Landet har et statlig finansiert helsevesen. Tross dette har ikke Nederland like bra offentlige velferdsordninger som de skandinaviske landene.
Nederland er storeksportør av landbruksprodukter: i 2019 eksporterte de slike varer verdt 94,5 milliarder euro. De største importørene var Tyskland, Belgia og Storbritannia.
Kultur
Nederland har en historie med mange fremstående malere. På 1600-tallet var den nederlandske republikken på sitt mektigste, og i denne perioden virket de «hollandske mesterne» som Rembrandt van Rijn, Johannes Vermeer, Jan Steen og mange andre. Blant berømte nederlandske malere på 1800-tallet og 1900-tallet finner vi Vincent van Gogh og Piet Mondriaan. M.C. Escher er en velkjent grafisk kunstner.
Nederland er hjemlandet til filosofene Erasmus av Rotterdam og Baruch Spinoza, og hovedarbeidene til René Descartes ble utført der.
I storhetstiden blomstret også nederlandsk litteratur, med Joost van den Vondel og P.C. Hooft som de mest kjente navnene. På 1800-tallet skrev Multatuli om de innfødtes dårlige forhold i den nederlandske koloniene. Viktige 1900-talls forfattere er Harry Mulisch, Jan Wolkers, Simon Vestdijk, Cees Nooteboom, Gerard van het Reve og Willem Frederik Hermans. Anne Franks dagbok ble skrevet under nazistenes okkupasjon av Nederland.
Replikaer av nederlandske bygninger finnes i Huis ten Bosch, Nagasaki, Japan. En lignende nederlandsk by finnes i Shenyang, Kina.
Nederlands landskode for telefoni er 31.
Verdensarvsteder
Oppføringer på UNESCOs verdensarvliste (World Heritage List), verdens kultur- og naturarvsteder.
Mesterverker i muntlig og immateriell kulturarv
Oppføringer på UNESCOs liste knyttet til aktivt vern av immateriell kultur (Intangible Cultural Heritage). Årstallet angir når det ble listeført hos UNESCO.
Jekaterina Fesenko
Jekaterina Fesenko-Grun (russisk: Екатери́на Алексе́евна Фесе́нко, født 10. august 1958 i Krasnodar) er en tidligere russisk friidrettsutøver som på 1980-tallet representerte Sovjetunionen. Fesenko-Grun er mest kjent for at hun under det første VM 1983 i Helsingfors vant gull på 400 meter hekk. Samme år tok hun også gull på denne distansen i Universiaden, samt på 4 x 400.
Lars Vikan Rise
Lars Vikan Rise (født 23. november 1988) er en norsk friidrettsutøver fra Trondheim. Hans spesialøvelse er tikamp, men han hevder seg også høyt i andre grener på nasjonalt nivå. Han konkurrerer for Nidelv IL. Han studerte ved University of Missouri på idrettsstipend.
Rolling the Slow Bus Home
Rolling the Slow Bus Home er et musikkalbum med Askil Holm utgitt 21. september 2009.
Albumet inneholder blant annet Prudence-klassikeren «14 Pages».
River
River er en britisk kriminaldramaserie med Stellan Skarsgård i tittelrollen som kriminalinspektør John River, opprinnelig sendt på BBC One fra 13. oktober til 17. november 2015. Serien ble tilgjengelig på Netflix 18. november 2015.
Forlandsletta
Forlandsletta er en lavtliggende slette på den sørlige delen av Prins Karls Forland på Svalbard. Sletta avgrenses av Bogtjørna, Methuenfjellet, Tjørnberget og Archibald Geikiebreen i nord til Vassdammen, det nordligste punktet på Persiskammen og videre øst til kysten. Forlandsletta er 19 km lang, 5–7 km bred og opptil 20 moh.
Sammen med resten av øya inngår Forlandsletta i Forlandet nasjonalpark som ble opprettet i 1973. Nasjonalparken rommer et variert dyreliv, med flere betydelige fuglefjell, en liten bestand av svalbardrein, verdens nordligste bestand av steinkobbe og to liggeplasser for hvalross.
Christer Tornell
Hans Christer Tornell (født 1963) er en svensk-norsk tv-personlighet og danser, som driver dansekompaniet Oslo Danse Ensemble. Siden 2008 har han vært aktuell som dommer i Skal vi danse på TV 2. Han var i 2007 dommer i Isdans på TV 2 og i 2008 Stjärnor på is på svensk TV4. Tornell var også danser under Guri Schankes opptreden i Melodi Grand Prix 2007. Han ble imidlertid byttet ut da Schanke skulle gå videre med opptredenen til semifinalen i Eurovision Song Contest 2007. Han var med i Hotel Cæsar som faren til Runa.
Tornell har vært med i: Tornell har også vært koreograf i:
God of the gaps
God of the gaps er et engelsk begrep som refererer til et syn på Gud som stammer fra et teistisk standpunkt hvor alt som kan forklares av menneskelig kunnskap ikke er i Guds domene; Guds rolle er derfor begrenset til de «hullene» som finnes i de vitenskapelige forklaringene om naturen. Uttrykket kan dermed oversettes til «hullenes Gud». Konseptet involverer et samspill mellom religiøse forklaringer om naturen, og de forklaringene som kommer fra vitenskapen. Innenfor det tradisjonelle teistiske synet på Gud som noe som eksisterer en verden «bortenfor vitenskapen», later Guds rolle til å få mindre og mindre utstrekning etter hvert som vitenskapen forklarer mer og mer.
Uttrykket God of the gaps brukes ofte av religionskritiske filosofer for å beskrive religionens tilsynelatende retrett ovenfor en stadig mer fullstendig vitenskapelig forklaring av naturlige fenomener. Eksempler på dette er tidlige religiøse forklaringer på hendelser og ting som solen, månen og stjernene; lyn og torden, meteorologi, geologi, kosmologi og biologi. Det ble stadig mindre behov for en gud å forklare fenomenene med; hullene i kunnskapen som måtte tettes med religiøse forklaringer ble stadig mindre.
Tatjana Ledovskaja
Tatjana Mikhajlovna Ledovskaja (russisk: Татья́на Миха́йловна Ледо́вская, født 21. mai 1966) er en tidligere russisk friidrettsutøver. Ledovskaja er mest kjent for at hun under OL 1988 i Seoul var med på det sovjetiske stafettlaget som vant gull på 4 x 400 meter stafett og slo den tidligere umulige verdensrekorden til det østtyske laget og den nye verdensrekordtiden lød på 3:15,17. Ledovskaja tok også gull under VM 1991 i stafett, men også i det lengre hekkeløpet der hun slo britiske Sally Gunnell med fem hundredeler.
Kazaa
Kazaa Media Desktop (opprinnelig skrevet som «KaZaA», men nå vanligvis som «Kazaa») er et juridisk midlertidig avsluttet peer-to-peer fildelingsprogram som bruker FastTrack-protokollen. I prinsippet kan en hvilken som helst fil deles over Internett, men Kazaa brukes gjerne for deling av musikkfiler som MP3, men benyttes også til å dele og utveksle film- og videofiler.
Juridisk
Kazaa ble opprinnelig utviklet av svenske Niklas Zennström og estiske Janus Friis og lansert i 2001 gjennom deres nederlandske firma Consumer Empowerment. Det skjedde kort tid etter at et tilsvarende fildelingssystem, Napster, var blitt stengt etter en rettssak omkring opphavsrett og illegale filer på nettverket.
Som mange andre peer-til-peer-programmer har Kazaa blitt sterkt kritisert av blant annet film- og musikkbransjen, nasjonalt og internasjonalt, ettersom de mener programmet blir benyttet til å utveksle illegale kopier av filer som inneholder kommersielt produsert musikk og film.
Da representanter for rettighetshaverne av opphavsrettslig beskyttet materiale begynte å oppspore brukerne som stilte de illegale filene til rådighet for andre, begynte aktiviteten i Kazaa-nettverket å dale. Isteden har trafikken med illegale filer stort sett flyttet over til andre peer-til-peer-nettverk, som for eksempel BitTorrent, hvor systemet ikke er avhengig av en sentral server som er enkel å identifisere.
Infisert
Det offisielle Kazaa-klientprogrammet kan lastes ned gratis, og blir finansiert ved hjelp av adware, spyware og malware.
En «reklamefri» og «uinfisert» klient for Kazaa-nettverket, kalt Kazaa Lite, er blitt utviklet, selv om distributørene av det opprinnelige Kazaa-programmet gjorde hva de kunne for å sikre at brukerne holdt seg til den originale utgaven av programmet.
Kazaas nettsted har ikke vært aktivt siden 2012.
Skogsvåg Idrettslag
Skogsvåg Idrettslag (stiftet i 1980) er et idrettslag i Øygarden kommune i Vestland. Klubben har om lag 600 medlemmer og tilbyr aktiviteter som fotball, håndball, badminton, volleyball, friidrett og taekwondo. Slagordet til klubben var lenge «Best i bygda», men dette er nå bytta ut med «Eit hakk betre», og klubbens logo viser en spent hvalfangerbue med navnet Skogsvåg IL over og årstallet klubben ble grunnlagt, 1980, under.
Fotball
A-laget i fotball spiller til daglig i 6. divisjon, og spiller sine hjemmekamper på Skogsvåg Stadion. Stadionet består av en kunstgressbane, som ble lagt i 2003. Fotballaget spiller med grønne overdeler, sorte bukser og sorte strømper.
Kvitebjørn
Kvitebjørn kan referere til:
Corey Hart
Corey Mitchell Hart (født 31. mai 1962 i Montréal) er en kanadisk musiker og låtskriver. Etter salgssuksesser med albumene First Offense og Boy in the Box og låter som «Sunglasses at Night» og «It Ain't Enough» i begynnelsen av 1980-årene, har Hart senere primært livnært seg med låtskriving for artister som Céline Dion og sin kone, den kanadiske sangeren Julie Masse. Hart behersker en rekke instrumenter, inkludert keyboard, piano, gitar og trommer.
Karriere
Hart ble født i Montréal i den fransktalende provinsen Quebec i Canada. Han vokste opp i Montréal, Spania, Mexico by og Key Biscayne i Florida. Han ble oppdratt av moren alene fra tiårsalderen, da foreldrene ble skilt. Som 13-åring sang han for Tom Jones og spilte inn musikk med Paul Anka i Las Vegas, og 19 år gammel spilte han inn demoer med Billy Joel og Eric Clapton. Hart spilte inn sitt første album, First Offense, i Manchester i Storbritannia våren 1982. Albumet ble utgitt i 1983, og solgte til platina i Canada og USA. Sangen «Sunglasses at Night» kom på den amerikanske topp 10-listen, og ble også utgitt som single i 1984.
Det neste albumet var Boy in the Box i 1985, der sangen «Never Surrender» ble en stor slager. Albumet solgte 1 million eksemplarer i Canada, som det andre albumet etter Bryan Adams' Reckless fra samme år. Hart ble så populær at han ble tilbudt rollen som Marty McFly i filmen Back to the Future, noe han takket nei til. Rollen gikk senere til en annen kanadier, Michael J. Fox. Hart fortsatte å spille inn album, selv om salget avtok i USA, men forble populær i Canada. Han skrev intet mindre enn 26 topp 30-låter i hjemlandet.
Hart bor på Bahamas sammen med sin kone og deres sønn og tre døtre.
Referanser
<References/>
Jens Reich
Jens Georg Reich (født 26. mars 1939 i Göttingen) er en tysk biolog. Reich ble fremfor alt kjent som borgerrettsforkjemper i DDR i forbindelse med Tysklands gjenforening. Han ble i 1994 nominert til kandidat til vervet som forbundskansler av partiet Bündnis 90/Die Grünen.
Verdenscupen i langrenn 2004/05
Verdenscupen i langrenn 2004/05 ble innledet i Düsseldorf 23. oktober 2004 og ble avsluttet i Falun 20. mars 2005. Sammenlagtvinnere ble Marit Bjørgen og Axel Teichmann.
Arkeologiåret 1936
Arkeologiåret 1936 er en oversikt over blant annet utgravninger, fødte og avdøde personer med tilknytning til arkeologi i 1936.
Sandra Borgmann
Sandra Borgmann (født 25. april 1974 i Mülheim an der Ruhr i Nordrhein-Westfalen) er en tysk skuespillerinne.
Hun studerte skuespill ved Folkwang Hochschule i Essen fra 1994 til 1997, og har siden hatt roller i en rekke filmer og fjernsynsserier.
Karel Doorman
Bakgrunn
Karel Doorman kom fra en katolsk familie med lange militære tradisjoner. I 1906 ble han med sin to år yngre bror Lou A.C.M. Doorman midtskipsmann,og i 1910 ble han utnevnt til offiser. Han ble sendt til Nederlandsk Øst-India om bord på panserskipet Tromp. Under sine første års av en tre år lang østenpostering, fra januar 1912 til desember 1913, ble han postert ombord på undersøkelsesfartøyene Van Doorn og Lombok med det primære formål å kartlegge kystfarvannene i New Guinea. I begynnelsen av 1914 returnerte han til Nederland med panserskipet De Ruyter og i mars 1914 kom forespørselen hans om utsendelse til luftfartsavdelingen.
Andre verdenskrig
Tidlig i 1942 fikk han kommandoen over de amerikansk, britiske, nederlandske og australske (ABDA) marinestyrkene i Nederlandsk Østindia. Han ble kjent som en nederlandsk marinehelt da hans siste ord til flåten under Slaget i Javasjøen var «Ik val aan, volg mij!» («Jeg angriper, følg meg»). I virkeligheten mente han at alle skipene skulle følge hans skip og ikke det hardt skadde HMS «Exeter» som var på vei mot havn.
Doorman døde da hans flaggskip Hr. Ms. «De Ruyter» ble truffet av en japansk torpedo og sank under slaget i Javasjøen. Han gikk ned med skipet sammen med de sårede og skadde som ikke kunne forlate skipet.
Flere skip i den kongelige nederlandske marinen har blitt oppkalt etter ham.
Rocky Lekaj
Rocky Rexhep Lekaj (født 12. oktober 1989) er en norsk-kosovoalbansk fotballspiller som spiller for Gjøvik-Lyn.
Karriere
Han er oppvokst på Ammerud og startet sin karriere i. Han vakte interesse hos, og spilte sin første seriekamp for klubben 13. mars 2007. Lekaj ble da yngste norske spiller som har spilt i det profesjonelle engelske seriesystemet.
Lekaj ble kontrakstløs etter at meldte oppbud og arbeidsforholdet opphørte. Han signerte derfor med fjerdedivisjonsklubben for å hjelpe dem med opprykk.
I august 2016 signerte Lekaj en 2,5 års kontrakt med.
Han er tremenning med tidligere lagkamerat Kamer Qaka.
Elektronskall
Elektronskall betegner i kjemi eller atomfysikk organiseringen av elektroner i et atom utenfor atomkjernen. Skallene i de etablerte atomene er nummererte med hovedkvantetallet som bærer de tilsvarende navnene K,L,M,N,O,P,Q. Av disse er elektronene i K-skallet nærmest kjernen, mens elektronene i Q-skallet er stort sett lengst borte.
Denne forbindelsen mellom avstand fra kjernen og størrelsen på hovedkvantetallet ble først funnet i Bohrs atommodell, men er ikke lenger så direkte i moderne kvantemekanikk. Her kan man i stedet si at dette kvantetallet heller angir økende energi for elektronene, mens den romlige plassering av dem er gitt ved sannsynligheter. For eksempel har et elektron i P-skallet større sannsynlighet for å befinne seg lengre borte fra atomkjernen enn et elektron i L-skallet.
Hvert hovedskall er oppdelt i n underskall gitt ved det azimutale kvantetallet som bærer de tilsvarende merkelappene s,p,d,f,.. . For å angi et underskall eller en slikk blokk med lektroner, brukes notasjonen nℓ. Derfor har K-skallet kun underskallet 1s, mens L-skallet inneholder underskallene 2s og 2p. Ifølge kvantemekanikken og Paulis eksklusjonsprinsipp kan et underskall inneholde maksimalt 2(2ℓ + 1) elektroner. Et d-skall med ℓ = 2 inneholder derfor maksimalt 10 elektroner, mens et f-skall kan maksimalt ha 14 elektroner. Et fullt skall har hverken dreieimpuls eller spinn da bidragene fra elektronene opphever hverandre helt eksakt. Det magnetiske momentet for et atom skyldes derfor ene og alene elektronene i ikke-fulle skall.
Mens hovedkvantetallet n bestemmer den delen av energien til et elektron som primært avhenger av vekselvirkningen med atomkjernen, vil den delen av energien som skyldes vekselvirkningene med de andre elektronene avhenge av det asimutale kvantetallet ℓ. Samspillet mellom disse to medfører at energien til elektronene i forskjellige underskall varierer på en komplisert måte som på bestemmes ved numeriske beregninger. I grunntilstanden til atomet hvor det har lavest energi, blir elektronene plassert på en slik måte i de forskjellige underskallene at det får minst energi. Beregning av disse elektronkonfigurasjonene gir de kjemiske egenskapene til atomene. Et eksempel er de sjeldne jordartene som oppstår fordi underskallet 4f har lavere energi enn 5d og dermed blir først oppfylt.
Kjemiske bindinger med andre atomer avhenger av elektronene i det ytterste skallet som ofte kalles for valensskallet. Det er også elektronene i dette skallet som bestemmer det synlige lyset som et atom kan sende ut. Disse valenselektronene blir derfor også kalt for optiske elektroner.
I slike kjemiske sammenhenger spiller også det magnetiske kvantetallet m en viktig rolle. I et underskall med en gitt verdi av det asimutale kvantetallet ℓ, tar dette tredje kvantetallet 2ℓ + 1 heltallige verdier fra -ℓ til +ℓ. Hvert underskall blir på den måten oppdelt i et tilsvarende antall orbitaler med elektroner som har sterkt retningsavhengige, romlige sannsynlighetsfordelinger i rommet. Disse gir molekylene deres kompliserte strukturer.
Det periodiske systemet
Når alle underskallene i et skall med hovedkvantetall n er fylt, sier man at hovedskallet er fylt. Det har da i alt 2n2 elektroner. De tilsvarende tallene 2, 8, 18 og 32 tilsvarer også lengden til periodene i det periodiske systemet. Dette ble observert for over hundre år siden av den svenske fysiker Johannes Rydberg.
Men det eksisterer likevel ingen direkte sammenheng mellom fylte hovedskall og perioder. Derimot kan man si at når et elektron for første gang må plasseres i et nytt hovedskall, så påbegynnes en ny periode. Dette elektronet plasseres alltid i et s-skall og det tilsvarende atomet er i gruppen for alkalimetall. Alle innenforliggende underskall er oppfylte og utgjør elektronkonfigurasjonen for en edelgass med 8 elektroner tilsammen i de to ytterste underskallene. Slike atomer har vanskelig for å reagere med andre av samme sort eller generelt med alle andre atomer. Men med et elektron til i et nytt hovedskall vil det resulterende alkalimetallet være tilsvarende reaktivt.
Dette resulterer i at nye hovedskall kan påfylles før alle dets underskall er fylte. For eksempel så inngår det første elektronet i N-skallet med kalium som har atomnummer Z = 19. Og dette skallet blir ikke fullt før ved ytterbium som har Z = 70. Og da er det allerede elektroner i noen av underskallene til både O- og P-skallene. Av samme grunn blir O-skallet først fullt med nobelium med Z = 102 som ikke en gang er stabilt. Elektronkonfigurasjonene for dette grunnstoffet og de med enda høyere atomnummer er ennå ikke etablert med sikkert.
Periode 4 og 5 inneholder hver sin blokk med 10 innskuddsmetall. De oppstår ved at underskallet 3d fylles opp før 4p i fjerde periode og 4d før 5p i femte periode. På samme måte oppstår lantanidene ved at 4f i N-skallet fylles opp før 5d i O-skallet. Alle grunnstoffene i denne 4f-blokken har 2 elektroner i 6s-skallet som i stor grad definerer deres kjemiske egenskaper da de ligger ytterst. Det er tilsvarende energetiske forhold som forklarer egenskapene i aktinidene hvor 5f-skallet fylles opp før 6d i P-skallet.
Historisk bakgrunn
Opprinnelig i Bohrs atommodell fra 1913 ble det antatt at elektronene i et atom ikke beveget seg i tredimensjonale skall, men befant seg på konsentriske ringer i samme plan rundt atomkjernen. I laveste energitilstand eller grunntilstanden skulle alle elektronene ha samme hovedkvantetall n = 1 da det var kun denne banen i H-atomet som var stabil. Alle baner skulle derfor være 1-kvant baner. Antall elektroner i hver ring og avstanden mellom dem var bestemt ut fra klassisk fysikk basert på virkningene av den elektriske, tiltrekkende kraften fra atomkjernen og den elektriske frastøtningen mellom elektronene. I heliumatomet medførte disse betraktningene til at dets to elektroner måtte befinne seg på samme ring, men hele tiden på diametralt motsatt side av hverandre. Det har en elektronkonfigurasjon som derfor kunne skrives som He(2).
Elektronringer
Elektronringene for tyngre atomer ble forsøkt utledet fra slike mekaniske betraktninger kombinert med atomenes kjemiske egenskaper og deres plassering i det periodiske system. For det neste atomet, litium med tre elektroner, fant Bohr at den mest stabile tilstanden kom frem ved å ha alle tre elektroner i samme ring. Men på tross av dette mente han likevel at elektronkonfigurasjonen måtte være Li(2,1), det vil si med 2 elektroner i innerste ring som i helium og det tredje elektronet i en ny konsentrisk, ring utenfor denne. De neste atomene i samme periode fikk da konfigurasjonene Be(2,2), B(2,3), C(2,4), N(4,3), O(4,2,2), F(4,4,1) med edelgassen neon Ne(8,2) som siste element i denne andre perioden. På den måten hadde neon to elektroner i ytre skall som helium. Men da måtte han plassere åtte elektroner i innerste ring selv om han tidligere hadde vist at den kunne maksimalt inneholde syv for å være stabil. I tredje periode følger så natrium Na(8,2,1) med det nye elektronet i en tredje ring. Siste element i denne perioden er edelgassen argon Ar(8,8,2) i samme gruppe som Ne(8,2). I hele denne perioden forblir den innerste ringen intakt med åtte elektroner. Slik fortsetter det så videre med de neste elementene som vil inneholde enda flere ringer.
Karakteristisk røntgenstråling
Men allerede i 1914 tydet målingene til Henry Moseley av den karakteristiske røntgenstrålingen fra atomene at elektronringer med kvantetall n > 1 også måtte finnes. Forklaringen som Bohr hadde gitt for denne strålingen, ble videreført av den tyske fysiker Walther Kossel. Allerede i 1915 hadde han kommet frem til at dens egenskaper enklest kunne forklares ved at ring nummer n regnet innenfra, i virkeligheten var en n-kvantebane med dreieimpuls nh/2π. Den mest energetiske strålingen som Charles Barkla hadde døpt K-stråling, skulle oppstå ved at et elektron i den innerste ringen med ble slått fri ut av atomet. Denne ringen kunne derfor omtales som K-ringen. Strålingen ville da fremkomme ved at elektron fra en ring lenger ute falt ned i hullet i K-ringen. På samme måte ville L-strålingen som Barkla hadde sett, skyldes at et elektron ble slått ut av den neste ringen med som derfor ble kalt for L-ringen og så videre. Dermed var det åpnet opp for at det måtte eksistere mer generelle n-kvant baner. Denne beskrivelsen viste seg i de følgende årene å være riktig. Derfor ble disse navnene for elektronringene etterhvert overført til de senere elektronskallene.
Bohr-Sommerfeld-kvantisering
Bohrs opprinnelige kvantisering av dreieimpulsen for et elektron i hydrogenatomet ble i 1916 generalisert av den tyske fysiker Arnold Sommerfeld. Metoden er senere blitt kalt for Bohr-Sommerfeld-kvantisering. Den medfører at en elektronbane i alminnelighet er en ellipse karakterisert ved to kvantetall. Hovedkvantetallet  angir angir størrelsen til hovedaksen a til ellipsen samt den kvantiserte energien til elektronet på samme måte som i den opprinnelige modellen til Bohr. Det tillegg kommer et asimutalt kvantetall som avhenger av den totale dreieimpulsen til elektronet. Det angir også ellipsebanens form idet forholdet mellom dens hovedakser er. Sirkulære baner har k = n, og de mest eksentriske har. Til slutt kommer det magnetiske kvantetallet m som tar positive og negative, heltallige verdier |m | ≤ k. Det angir ellipsens orientering i rommet, for eksempel i forhold til et ytre magnetfelt som atomet kunne befinne seg i.
Den nye kvantiseringen sa ingenting om hvor mange elektroner som kunne befinne seg på ellipsene beskrevet ved kvantetallene n og k. Men det var klart at for å unngå kollisjoner mellom elektronene, kunne ikke ellipsene befinne seg i samme plan, men befinne seg i det tredimensjonale rommet rundt atomkjernen og med denne som brennpunkt hvor de sies å befinne seg i forskjellige elektronskall. Elektronene med n = 1 tilhører K-skallet, n = 2 tilhører L-skallet og så videre. Hvert slikt hovedskall består av ett eller flere underskall med forskjellige verdier for kvantetallet k. Betegnes disse ved nk, består for eksempel L-skallet av underskallene 21 som er en ellipse, og 22 som er en sirkel.
Rundt 1920 etter første verdenskrig var slutt, tok debatten seg opp igjen hvordan elektronene var fordelt over disse skallene. I sitt foredrag i 1922 ved mottakelsen av Nobelprisen i fysikk kunne Bohr presentere elektronkonfigurasjoner for de fleste av atomene i periodesystemet. Helium har to elektroner i den minste banen 11 og den tilsvarende konfigurasjonen ble skrevet som [He] = (11)2. Med samme notasjon har da litium konfigurasjonen [Li] = (11)2(21)1, mens beryllium har [Be] = (11)2(21)2. Det siste elementet i denne perioden er neon med konfigurasjonen [Ne] = [He](21)4(22)4. Bohr hadde ingen sterke argument for at hvert underskall i L-skallet skulle ha fire elektroner. Neste element i periodesystemet er natrium som skulle være [Na] = [Ne](31)1, mens det siste i denne perioden er argon med konfigurasjonen [Ar] = [Ne](31)4(32)4. Dermed har både neon og argon samme, ytre elektronkonfigurasjon med åtte elektroner, noe som også karakteriserer de tyngre edelgassene. Det tyngste atomet Bohr på denne måten bygde opp, hadde atomnummer A = 118 og var på den tiden selvfølgelig ikke kjent.
Pauli-prinsippet
Den detaljerte fordelingen av elektronene over de forskjellige underskallene i atomene, var stort sett basert på gjetninger og symmetriargument. Det fantes få eksperimentelle observasjoner som ga entydig informasjon om dette. Denne situasjonen forandret seg raskt i 1924 da den engelske fysiker Edmund Stoner utarbeidet en ny fordeling av elektronene. Det gjorde han ved å ta utgangspunkt i et indre kvantetall som Sommerfeld tidligere hadde foreslått for å forklare egenskaper ved finstrukturen i spektrene til atomene og som snart skulle vise seg å være direkte forbundet med elektronets spinn-kvantetall. Stoner argumenterte for at underskallet nk skulle maksimalt inneholde 2(2k - 1) elektroner med, mens Bohr hadde ment at dette tallet skulle være 2n, uavhengig av det azimutale kvantetallet k. Begge fordelingene gir at i skallet med hovedkantetallet n er det maksimalt plass til 2n 2 elektroner, i.e. 2, 8, 18, 32 osv. Det gir forklaringen til lengden av periodene i det periodiske systemet og omtales ofte som Rydbergs lov. Ifølge Stoner skulle for eksempel neon ha elektronkonfigrasjonen [Ne] = [He](21)2(22)6, mens for argon skulle den på samme måte være [Ar] = [Ne](31)2(32)6.
Med Stoners fordeling ble også underskallene fylt opp på en måte som var i bedre overensstemmelse med Bohrs eget Aufbau-prinsipp. Ifølge Bohr var for eksempel elektronfordelingen i edelgassen krypton [Kr] = [Ne](31)6(32)6(33)6(41)4(42)4 hvor man må fylle på flere elektroner i de to 3-kvant underskallene til de som opprinnelig befant seg i argonatomet. Og Aufbau-prinsippet sier nettopp at man ikke skal plassere flere elektroner i allerede fylte underskall. Derimot med Stoners regel skal krypton ha konfigurasjonen [Kr] = [Ne](31)2(32)6(33)10(41)2(42)6 hvor de to første 3-kvant underskallene nå er de samme som for argon. Det er mulig fordi med Stoners fordeling går det flere elektroner inn i de ytterste underskallene enn i de innerste. Det er også denne fordelingen som viste seg å være den riktige.
Elisabeth Schwarzkopf
Olga Maria Elisabeth Frederike Legge-Schwarzkopf (født 9. desember 1915 i Jarotschin i Preussen, død 3. august 2006 i Schruns i Østerrike) var en tysk operasangerinne, og en av etterkrigstidens mest fremtredende sopraner. Hun er særlig kjent som Mozart- og Strauss-tolker. Gjennom sitt ekteskap med den fremtredende britiske klassiske musikkprodusenten og senere direktøren for Royal Opera House Covent Garden i London Walter Legge, ble hun i 1953 britisk statsborger. I 1992 ble hun adlet av dronning Elisabeth II.
Elektronskall
Pauli-prinsippet
Akkurat det ble klart året etterpå i 1925 da Wolfgang Pauli lanserte sitt eksklusjonsprinsipp som tok utgangspunkt i Stoners fordelingsskjema. Samtidig forklarte det også detaljerte egenskaper til atomenes spektra i ytre magnetfelt. Denne Zeeman-effekten hadde tidligere vært et stort mysterium. Paulis nye prinsipp sa at i hver bane eller tilstand karakterisert ved de tre gamle kvantetallene n, k og m samt det nye spinnkvantetallet, kan det ikke være mer enn ett elektron. Det erstattet med en gang Stoners mer fenomenologiske regel, men åpnet også opp en dør mot den nye kvantemekanikken som ble etablert samme år. Denne medførte også at man begynte å betegne underskallene nk i stedet som nℓ hvor det asimutale kvantetallet ℓ= k - 1 = 0,1,2,..,n -1 angitt ved bokstavene s,p,d,... Elektronstrukturen  for helium ble fra da av skrevet som [He] = 1s2, for neon [Ne] = [He]2s22p2 og så videre for alle de andre elektronkonfigurasjonene.
Elisabeth Schwarzkopf
Oppvekst
Hun ble født Olga Maria Elisabeth Frederike Schwarzkopf i Jarotschin i den prøyssiske provinsen Posen i det nåværende Polen, og viste interesse for musikk allerede i meget ung alder. Hun sang sin første operarolle i 1928, som Evrydike i en skoleoppsetning av Orfevs og Evrydike i Magdeburg.
I 1934 begynte Schwarzkopf å studere ved Berlins musikkhøyskole, først som mezzosopran, senere som koloratur-sopran. Hun gjorde sin profesjonelle debut ved Staatsoper Berlin den 15. april 1938 som andre blomsterpike i annen akt av Richard Wagners Parsifal. Hun sang i Berlin i fire år, og ble blant annet medlem av nazipartiet, en beslutning som førte til at hun lenge ble boikottet i USA etter krigen.
Karriere
Hun forlot Berlin i 1946 og sluttet seg til Theater an der Wien i Østerrike, hvor hennes roller inkluderte Mimi i La bohème og Violetta i La traviata. Da Wiens statsopera dro på turné fra 1947 til 1948 sluttet Schwarzkopf seg til dem og fikk muligheten til å besøke en rekke av Europas ledende operahus. Med wienerne opptrådte hun på Londons Royal Opera House i Covent Garden den 16. september 1947 som Donna Elvira (Don Giovanni) og på La Scala i Milano den 28. desember 1948 som marsjallinnen (Der Rosenkavalier). Hun sang senere Pamina i Mozarts Tryllefløyten på Royal Opera House den 16. januar 1948, deretter sang hun den 29. juni i Beethovens Missa solemnis (Beethoven) i La Scala-operaen.
Den 11. september 1951 opptrådte hun som Anne Trulove i verdenspremièren på Igor Stravinskijs The Rake's Progress.
I mars 1946 ble Schwarzkopf invitert til å prøvesynge for den klassiske musikkprodusenten Walter Legge. Hun sang Hugo Wolfs lied Wer rief dich denn? og Legge ga henne en eksklusiv kontrakt med EMI. De innledet et nært samarbeide og Legge ble Schwarzkopfs manager. De giftet seg den 19. oktober 1953.
På 1960-tallet konsentrerte hun seg nesten utelukkende om fem operaroller: Donna Elvira, grevinne Almaviva (Figaros bryllup), Fiordiligi (Così fan tutte), grevinne Madeleine (Capriccio (opera)), og, kanskje hennes mest mest berømte rolle, marsjallinnen i Der Rosenkavalier. Hun debuterte i Metropolitan Opera i New York den 13. oktober 1964 i denne rollen.
Schwarzkopfs siste operaopptreden var som marsjallinnen den 31. desember 1971 i La Monnaie i Brussel. I de følgende årene arbeidet hun utelukkende med liedersang. Den 17. mars 1979 fikk Legge et hjerteattakk. Han tok ikke hensyn til legens råd om hvile og var til stede på Schwarzkopfs siste forestilling den 19. i Zürich. Legge døde tre dager senere.
Schwarzkopf ble beundret for sitt vakre ytre såvel som sin stemme, men ble kritisert for sitt stadig mer kokette skuespill og kunstlete sang.
Etter at hun pensjonerte seg, gav Schwarzkopf undervisning og mesterklasser. Hun bodde i Zürich. Hun ble æresmedlem ved Wiener Staatsoper i 1990, ble utnevnt til professor av Württemberg i 1990 og mottok medaljen Litteris et Artibus av Sveriges kong Carl Gustaf. Hun har også mottatt ordenen Pour le Mérite, og i 1992 ble hun adlet av dronning Elisabeth II av Storbritannia.
Kultursentrisk informasjon med begrenset generell relevans
I Norge opptrådte hun i Oslo Konserthus i 1974. Blant de som akkompagnerte hennes sang i en del andre sammenhenger var den norske pianisten Robert Levin.
Litteratur
Nekrologer
Tauno Luiro
Tauno Johannes Luiro (født 24. februar 1932 i Rovaniemi, død 29. oktober 1955 i Muurola, Rovaniemi) var en finsk skihopper. Han representerte klubben Ounasvaaran Hiihtoseura.
2. mars 1951 satte han verdensrekord i Oberstdorf med 139 m. Rekorden ble ikke slått før i 1961. Han vant som første utenlandske hopper juniorklassen i Holmenkollen i 1951. Tauno Luiro sa i et intervju med Aftenposten etter rennet at klubben hans Ounasvaaran Hiihtoseura hadde hatt en hopptrener fra Nord-Norge i 4 uker i vinter. Han sa de lærte mye av nordmannen. Han var innom Harstad i 1950 og hoppet da i Ravnebergbakken, tatt i bruk samme vinter.
Tauno Luiro var bror av kombinertløper Erkki Luiro og onkel til skihopper Tauno Käyhkö, som begge deltok i OL.
Råholt kirke
Råholt kirke er en langkirke fra 1888 i Eidsvoll kommune, Viken fylke. Den er en del av Den norske kirke og hører til Øvre Romerike prosti i Borg bispedømme.
Byggverket er i pusset tegl.
The Deck of Cards
«The Deck of Cards» er et amerikansk resitativ som ble popularisert både i country- og populærmusikkområdet, første gang i slutten av 1940-årene.
Xylotrechus ibex
Xylotrechus ibex er en bille som tilhører familien trebukker (Cerambycidae). Denne arten er funnet bare én gang i Norden, i det nordlige Finland, men kan muligens forekomme i Finnmark.
The Deck of Cards
Selv om countrymusikeren T. Texas Tyler er kreditert for å ha skrevet denne historien, er faktisk «The Deck of Cards» basert på et utdrag av et stykke fra britisk 1800-talls litteratur: The Soldier's Almanack, Bible and Prayer Book.
Xylotrechus ibex
Utseende
Em middelsstor (9–17 mm), slank og langbeint, svart trebukk med hvite tegninger på dekkvingene. Antennene er mørke og rundt halvparten så lange som kroppen. Pronotum er omtrent så langt som bredt, sterkt hvelvet med rundede sider. Dekkvingene er litt bredere enn pronotum, med rundede skuldre, svakt tilsmalnende bak disse. De har et par hvite tverrflekker nær roten, lenger bak et langt tverrbånd som kurver fremover langs sømmen, i den bakre delen et rett tverrbånd. Beina er mørke. Arten kan minne om Xylotrechus antilope, men tegningene er hvite, ikke gule.
The Deck of Cards
Denne religiøse historien om en ung soldat som blir arrestert og tiltalt for å ha spilt kort under en gudstjeneste ble første gang en slager i USA i 1948.