cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Klima
Genetiske klassifiseringer
Dette er klassifiseringer som baserer seg på hvordan klimaet dannes (dets genese). På stor skala er hovedårsaken den atmosfæriske sirkulasjonen, og på denne bakgrunnen kan klimaet defineres etter rådende vindregimer eller luftmasser. Tyskeren Alfred Hettner regnes som den første til å lage et slikt system, i artikkelen «Die Klimate der Erde». Han tok i betraktning rådende vindsystemer, nedbørens mengde og varighet, samt stedets høyde over og avstand til havet.
Et svært forenklet system, utviklet av Boris Alisov på 1930-tallet, var en tid mye benyttet i Sovjetunionen og andre østblokkland. Det baserte seg også på studier av luftmassene, men gav en del underlige resultater «på bakken», for eksempel at flere store ørkenområder ble betegnet som tropiske klimamessig.
Flohns klassifisering
Den tyske klimatologen Hermann Flohn lanserte i 1950 et mer gjennomarbeidet genetisk system. Med utgangspunkt i de globale vindbeltene og hovedtrekkene i nedbøren opererte han med følgende hovedkategorier:
Sonemessig er dette systemet ikke ulikt Köppens, men temperaturen kan ikke utledes eksplisitt av Flohns system. Det er interessant å notere at den boreale sonen beskrives slik at den bare gjelder for den nordlige halvkule, og at de subtropiske sonene bare er plassert i vestlige områder på de store landmassene. Flohns klassifisering anses som svært nyttig i undervisningssammenheng for å få en grunnleggende forståelse av klimasystemene.
Strahlers klassifisering
En annen genetisk klassifisering, som har vist seg både enkel og effektiv, ble introdusert av amerikaneren Arthur N. Strahler (1918–2002) i 1951. Han opererer med tre hovedklasser: Disse tre hovedklassene deles videre inn i totalt fjorten klimaregioner pluss høylandsklima. Til en viss grad samsvarer Strahler-regionene med Köppens regioner.
Klassifiseringer basert på følt vær
Det finnes en del klimatologiske komfortindekser, som i hovedsak er utviklet gjennom fysiologiske forsøk. De viktigste variablene er i denne sammenhengen lufttemperatur, relativ luftfuktighet og vindhastighet. Ved å plotte kombinasjoner av disse definerer en menneskets komfortsone, ubehagssone og faresone. Neste steg er å kople klimadata for geografiske steder opp mot sonedefinisjonene. En kan slik definere klimaregioner etter hvor stor del av året som er i komfortsonen, og hvilke og hvor store kompenserende tiltak som kreves i ubehag- og fare-periodene (for eksempel ekstra klær, oppvarming og luftkjøling).
Tidlige systemer
Det er flere måter å klassifisere klima på. Opprinnelig ble clime definert i antikkens Hellas til å være en beskrivelse av været avhengig av stedets breddegrad. Moderne klimaklassifisering kan grovt deles inn i genetiske metoder, som fokuserer på årsakene til klima, og empiriske metoder, som fokuserer på effektene av klimaendringer. Eksempler på genetisk klassifisering er metoder basert på relativ frekvens av tilstedeværelse av ulike typer av luftmasser eller regioner (rom) av synoptiske værforstyrrelser.
Eksempler på empiriske klassifikasjoner er klimasoner som er definert av plantehardførhet, evapotranspiration, eller mer generelt den klimaklassifisering som den russiske meteorologen Vladimir Köppen opprinnelig definerte i 1918, og som ble utviklet for å identifisere klima forbundet med visse biomer. En felles brist i disse klassifiseringssystemene er at de angir tydelige grenser mellom sonene de definerer, snarere enn den gradvise overgangen mellom klimaegenskaper som tross alt er vanligst i naturen.
Köppens system var et tallsystem mye basert på vegetasjonsforholdene. Utgangspunktet var årlige middelverdier for temperatur og nedbør. For vegetasjon var det fem hovedgrupper: Tropisk regntid uten kjølig årstid, tørt klima, temperert fuktig klima med mild vinter, temperert fuktig klima med streng vinter og artisk klima uten varm årstid. I tillegg ble det gitt underkategorier basert på nedbør, samt kulde og tørke.
Bergeron og romlig synoptisk inndeling
Den enkleste klassifiseringen involverer luftmassene. Bergeronklassifisering er en utbredt form for luftklassifisering, og benytter seg av tre bokstaver. Den første bokstaven beskriver luftens egenskaper angående fuktighet, med «c» for kontinental luftmassener (tørr) og «m» for sjøluft (fuktig). Den andre bokstaven beskriver termiske karakteristika for kilderegion: «T» for tropisk, «P» for polar, «A» for Arktis eller Antarktis, «M» for monsunen, «E» for ekvator, og «S» for høye luftlag (tørr luft dannet av store nedadgående bevegelser i atmosfæren). Den tredje bokstaven er brukt for å definere stabiliteten til atmosfæren. Hvis luftmassene er kaldere enn bakken under dem, benyttes bokstaven «k». Hvis luftmassene derimot er varmere enn bakken under dem, er symbolet «w». Mens luftmasseidentifikasjon opprinnelig ble brukt i værvarslingen allerede i 1950-årene, begynte klimatologer å etablere synoptiske klimatologi basert på denne ideen i 1973.
Det romlige synoptiske klassifiseringssystemet (SSC) er basert på Bergerons klassifiseringssystem. Det er seks kategorier innenfor SSC-ordningen: «Tørr polar» (tilsvarende «Kontinental polar»), «Tørr», «Moderat» (tilsvarende «Maritim superior»), «Tørr tropisk» (tilsvarende «Kontinental tropisk»), «Fuktig polar» (tilsvarende «Maritim polar»), «Fuktig moderat» (en hybrid mellom «Maritim polar» og «Maritim tropisk»), og «Fuktig tropisk» (tilsvarende «Maritim tropisk», «Maritim monsun» eller «Maritim ekvatorial»).
Dagens klimamålinger og utvikling av klimaet
For å bestemme klima gjøres mange forskjellige målinger over så lang tid som mulig. Typisk måles temperatur, nedbør, solskinn, vindforhold, fuktighet, skyer, antall frostnetter og flere andre forhold.
Paleoklimatologi
Paleoklimatologi er studiet av fortidens klima over en lang periode av jordens historie. Målingene baserer seg på analyser av isflak, årringer, sedimenter, koraller og steiner for å finne fortidens klima. Gjennom dette finner en både perioder med stabilitet og perioder med endring, og det kan komme fram om endringene følger mønstre som regelmessige sykluser.
Klimaendringer
Klimaendringer er variasjonen i det globale og regionale klimaet over tid. Det gjenspeiler endringer i variabiliteten eller gjennomsnittlig tilstand til atmosfæren over tidsskalaer på alt fra tiår til millioner av år. Disse endringene kan være forårsaket av prosesser internt i jorden, eksterne pådriv (for eksempel variasjoner i intensiteten av sollys) eller som mer nylig, fra menneskelige aktiviteter.
I nyere språkbruk, særlig i kontekst av miljøpolitikk, refererer begrepet «klimaendringer» ofte bare til endringer i det siste århundrets klima, inkludert økningen i gjennomsnittlig overflatetemperatur, kjent som global oppvarming. I noen tilfeller brukes begrepet også i forbindelse med en antagelse av menneskelig årsakssammenheng, som i De forente nasjoners Klimakonvensjon, United Nations Framework Convention on Climate Change (UNFCCC). UNFCCC bruker «klimavariabilitet» for variasjoner ikke forårsaket av menneskelige aktiviteter.
Jorden har gjennomgått periodiske klimaskifter i fortiden, blant annet fire store istider. Disse består av glasiale perioder der forholdene er kaldere enn normalt, atskilt med perioder med mellomistider. Akkumulering av snø og is i løpet av en glasialperiode øker overflatens albedo, som reflekterer mer av solens energi ut i verdensrommet og vedlikeholder en lavere atmosfærisk temperatur. Økninger i klimagasser, for eksempel ved vulkansk aktivitet, kan øke den globale temperaturen og forårsake mellomistid. Foreslåtte årsaker til istidperioder omfatter posisjonen av kontinentene, variasjoner i jordens bane, endringer i solstrålingen og vulkanisme.
Global oppvarming resultater i endring av klimasonene. For eksempel «en endring på 3 °C i gjennomsnittlig årlig temperatur tilsvarer et isotermskifte på cirka 300 til 400 km i breddegrad (i den tempererte sonen) eller 500 m i høyden over havet. Derfor er det forventet at artene vil bevege seg oppover i høyden eller mot polene som respons på skiftende klimasoner».
Klimamodeller
Klimamodeller bruker kvantitative metoder for å simulere interaksjoner mellom atmosfære, hav, landoverflate og is. De brukes til en rekke formål, fra studier av dynamikken i vær- og klimasystemet, og for å gi estimater for fremtidig klima. Alle klimamodeller balanserer, eller er svært nær balanse, mellom innkommende og utgående energi til jorden. Innkommende energi mottas i form av elektromagnetisk stråling med korte bølgelengder (blant annet synlig lys) fra solen. Mens utgående energi er utstrålt elektromagnetisk stråling i form av langbølget (infrarød lys) fra jorden. Enhver ubalanse resulterer i en endring i den gjennomsnittlige temperaturen på jorden.
Sveriges Radio P3
Sveriges Radio startet prøvesendinger med en tredje radiokanal i 1962. I 1964 startet kanalen regulære sendinger, der man sendte lett musikk og underholdningsprogram som tiltalte en stor lytterskare. Da P3 forandret programprofil i 1994 for å rette seg mot lyttere opp til 35 år, flyttet flere av de mest populære programmene til P4.
P3s nye programprofil dekker etter eget utsagn samtiden og gjenspeiler populærkulturen. Kanalen prioriterer ung, svensk musikk, men sender også humor- og underholdningsprogram.
Klima
Klimamodeller
De mest omtalte anvendelser av disse modellene i de siste årene har vært for å forutsi konsekvensene av å øke utslippene av klimagasser i atmosfæren, først og fremst karbondioksid (og andre drivhusgasser). Disse modellene fremskriver en økende trend for globale gjennomsnittlige overflatetemperaturer, med den raskeste økning i temperaturen for høye breddegrader på den nordlige halvkule.
Modellene kan variere fra relativt enkle til meget kompliserte:
Klimaprognoser er en metode som forskere bruker til å forutsi klimaendringer. I 1997 begynte avdeling for klimaprognoser ved International Research Institute for Climate and Society ved Columbia University å lage sesongbaserte klimaprognoser på sanntidsbasis. For å lage disse prognosene ble en  omfattende sammensetning av prognoseverktøy utviklet, inkludert en multimodeltilnærming som krever grundig validering av hver modells nøyaktighetsnivå for å simulere klimavariabilitet.
Huludao
Huludao (forenklet kinesisk: 葫芦岛; tradisjonell kinesisk: 葫蘆島; pinyin: Húludǎo; Wade-Giles: Húlu-tǎo) eller Jinxi (offisielt navn til 1994, men fremdeles i bruk om selve byen) en kinesisk by på prefekturnivå i provinsen Liaoning i det nordlige Kina. Befolkningen anslås (2004) til 2,6 millioner.
Administrative enheter
Byprefekturet Huludao har jurisdiksjon over 3 distrikter (区 qū), ett byfylke (市 shì) og 2 fylker (县 xiàn).
VM i landeveissykling – Mennenes temporitt
VM i landeveissykling – Mennenes temporitt ble første gang arrangert i 1994. Fabian Cancellara og Tony Martin har vunnet fire ganger, og Tony Martin og Michael Rogers og har vunnet tre ganger på rad.
Herlev kommune
Herlev kommune er en forstadskommune til København på Vestegnen i Storkøbenhavnsområdet i Københavnsområdet i Region Hovedstaden på øya Sjælland i Danmark. Frem til Kommunalreformen i 2007 lå kommunen i det nå oppløste Københavns amt. Den er den tredje minste kommune i utstrekning i Danmark. Administrasjonssenteret i kommunen er Herlev.
VM i landeveissykling – Mennenes temporitt
Medaljevinnere
*David Millar vant, men ble senere tatt i doping og fratatt seieren
Herlev kommune
Herlev kommune ble opprettet i 1909, og endret ikke grensene verken ved Kommunalreformen i 1970 eller ved Kommunalreformen i 2007 (Strukturreformen). Kommunen består hovedsakelig av to urbane områder, Herlev og Hjortespring, og er omgitt av Furesø kommune, Gladsaxe kommune, København kommune ved Husum, Frederiksberg kommune, Rødovre kommune, Glostrup kommune og Ballerup kommuner. Postnummer 2730 Herlev omfatter et større område end Herlev kommune.
Lokalpolitikk
Ved kommunalvalget 15. november 2005 fikk byrådet sosialdemokratisk flertall, og Kjeld Hansen kunne ta fatt på sin tredje strake fireårsperiode som borgermester.
Utenriksdepartementet (Eritrea)
Utenriksdepartementet (arabisk: وزارة الخارجية, tigrinya: ሚኒስትሪ ጉዳያት ወጻኢ ) ‎ for regjeringen i Eritrea er et departement som overvåker de utenlandske anliggender Eritrea. Eritrea nåværende utenriksminister er Osman Saleh Mohammed.
Stab
Utenriksminister (Osman Saleh Mohammed)
Ingvild Sælid Gilhus
Ingvild Sælid Gilhus (født 27. januar 1951) er en norsk religionshistoriker. Hun er professor ved Institutt for arkeologi, historie, kultur- og religionsvitenskap ved Universitetet i Bergen.
Hun tok magistergraden i religionshistorie ved Universitetet i Oslo i 1974 og ble dr.philos. i 1982. Fra 1988 har hun vært professor i religionshistorie ved Universitetet i Bergen (UiB). Hun har publisert en rekke vitenskapelige artikler og har redigert boken Gnostiske skrifter i serien Verdens hellige skrifter.
Hun har innehatt en rekke styreverv og har blant vært styreleder for Christian Michelsens institutt i Bergen, styremedlem i Festspillene i Bergen og i Det Norske Videnskaps-Akademi. Hun er styreleder for Universitetsmuseet i Bergen.
Gilhus er medlem av Det Kongelige Norske Videnskapers Selskab og er æresmedlem i International Association for the History Religions. Hun er også æresdoktor ved Københavns Universitet (2009).
Mogambo
Mogambo er en amerikansk romantisk dramafilm fra 1953, regissert av John Ford og produsert av Metro-Goldwyn-Mayer. I hovedrollene spiller Clark Gable, Ava Gardner og Grace Kelly. Filmen handler om en mann som bor i Kenya og livnærer seg med å fange inn ville dyr som han selger til sirkus og dyrehager. Han forelsker seg i konen til en antropolog som har leid tjenestene hans, noe som fører til sjalusi fra en av hans tidligere erobringer. Manus er skrevet av John Lee Mahin, basert på teaterstykket Red Dust (1928), skrevet av Wilson Collison. Filmen er en nyinnspilling av Fristelser (1932), der Gable også spilte den mannlige hovedrollen. Filmen ble godt mottatt av kritikerne og førte til økt popularitet for både Gardner og Kelly, som begge ble Oscar-nominert. Ingen av dem vant, men Kelly vant i stedet en Golden Globe.
Handling
Victor Marswell bor i Kenya og livnærer seg med å fange inn ville dyr som han selger til sirkus og dyrehager. En dag får han uventet besøk av Eloise «Honey Bear» Kelly som skulle møte en indisk maharaja der. Det viser seg at han allerede hadde reist uten å gi beskjed til henne, så hun må bli værende i én uke før hun kan reise hjem igjen med båten. I løpet av denne tiden innleder hun en flørt med Victor. Til Honey Bears store skuffelse er imidlertid ikke han interessert i noe seriøst med henne og hun reiser med båten som planlagt. Med samme båten ankommer også antropologen Donald Nordley og hans kone Linda. Donald har planer om å studere gorillaer og har betalt Victor for å føre ham til dem. Samme kveld som hun har reist kommer Honey Bear tilbake på grunn av problemer med båten hun reiste med. Hun blir svært sjalu da hun innser at det er i ferd med å oppstå følelser mellom Victor og Linda. Victor planlegger å slå to fluer i en smekk og ønsker å fange inn en liten gorilla som han kan selge videre når han skal føre ekteparet Nordley til flokken. Han starter reisen sammen med medhjelperne sine og ekteparet Nordley. Honey Bear blir også med dem, ettersom hun kan reise hjem med båt fra en av stoppene deres på veien. Forholdet mellom Victor og Linda blir stadig mer seriøst, og alle skjønner hva som foregår utenom Donald. De blir derfor enige om at Victor skal fortelle det til han. Victor innser imidlertid at Donald kan tilby henne et langt bedre liv enn det han selv kan og ombestemmer seg. Like etterpå blir Donald nesten angrepet av en rasende gorilla, men Victor skyter den og redder livet hans. Victor reiser tilbake til leiren og drikker seg full. Han blir oppsøkt av Honey Bear som skjønner hva som har skjedd. Mens de sitter tett omslynget og drikker sammen blir de tatt på fersken av Linda. Victor later da som han bare hadde utnyttet henne og aldri mente noe seriøst, noe som fører til at hun blir rasende og skyter han. Like etterpå kommer Donald stormende inn. Han hadde hørt sladder om forholdet og ble bekymret. Honey Bear lyver og sier at Linda skjøt Victor da han prøvde å forføre henne, og at ingenting har skjedd mellom dem. Donald tror henne. Neste dag skal Honey Bear reise hjem og Victor bestemmer seg for å fri til henne. Hun takker imidlertid nei og setter seg på båten. Like etterpå ombestemmer hun seg og kaster seg ut i vannet og løper tilbake til han.
Produksjon
På 1950-tallet produserte Metro-Goldwyn-Mayer nyinnspillinger av flere av sine eldre filmsuksesser. John Lee Mahin fikk i oppgave å oppdatere manuset til Fristelser (1932). Clark Gable, Jean Harlow, Gene Raymond og Mary Astor spilte hovedrollene i denne filmen, som var basert på teaterstykket Red Dust, skrevet av Wilson Collison. Det hadde premiere på Broadway 2. januar 1928, med Curtis Cooksey, Sydney Shields, Jerome Collamore, Lenore Meyrick-Sorsby og Leonard Mudie i hovedrollene. Mahin hadde også skrevet manuset til den første filmversjonen. Handlingen i både teaterstykket og den første filmen foregikk i Indokina, men etter suksessen med Kong Salomos miner (1950), som ble spilt inn i Afrika, besluttet filmselskapet å legge handlingen i nyinnspillingen til Kenya og Tanganyika. Filmen fikk tittelen Mogambo og alle rollefigurene fikk nye navn.
John Ford lot seg ikke imponere over selve historien i filmen, men aksepterte likevel tilbudet om å regissere den, ettersom innspillingen skulle foregå i Afrika. Gables siste filmer hadde ikke vært suksessfulle, men han var likevel en populær skuespiller og fikk gjenta den mannlige hovedrollen i nyinnspillingen. Ford ønsket Maureen O'Hara i rollen som Eloise «Honey Bear» Kelly, men både MGM og Gable insisterte på Ava Gardner. Deborah Kerr ble vurdert i rollen som Linda Nordley, men Ford var negativ til dette. Greer Garson ble også såvidt vurdert, før det ble bestemt å finne en nykommer. Ford ble begeistret da han så en prøvespilling Grace Kelly hadde gjort for 20th Century Fox. MGM mente at hun var «ordinær, kjedelig og uinteressant», men Ford insisterte på at hun hadde «god avstamning, kvalitet og klasse». Kelly fikk både rollen og en sjuårskontrakt med MGM etter å ha prøvespilt for dem. Senere fortalte hun at muligheten til å jobbe med Ford og Gable, samt at innspillingen skulle foregå i Afrika, var grunnen til at hun signerte kontrakten. Fords bror, Francis Ford var mest sannsynlig tiltenkt rollen som skipper, men døde før produksjonen begynte. Rollen ble spilt av Laurence Naismith.
Ford ankom Nairobi i Kenya 17. oktober 1952. Skuespillerne møttes på New Stanley Hotel i Nairobi i begynnelsen av november, noen dager før innspillingen startet, for å bli vant til klimaet og få en mer solbrun hud. Kelly hadde også lært seg litt grunnleggende swahili. Gable hadde fått tilsendt våpen og jaktantrekk og ble tatt med på jakt av Carr Hartley, som hadde ansvaret for å fange de ville dyrene som skulle være med i filmen. Innspillingen skulle vare i 67 dager og MGM hadde bygget en stor og veltilpasset leir ved Kagera, med en egen flystripe. Enkelte scener ble spilt inn i Kenya, Uganda og Fransk Ekvatorial-Afrika. Filmselskapet leide også inn flere hundre stammekrigere fra ulike deler av Afrika som statister. Ford var kjent som en dyktig, men tøff regissør, noe alle hovedrolleinnehaverne fikk erfare. Gardners ektemann Frank Sinatra var med henne deler av innspillingen, men forholdet deres var turbulent og de kranglet høylytt på kveldstid. Det ryktes at Gable og Kelly innledet et forhold under innspillingen av filmen, men ingen av dem ønsket å bekrefte dette. Gardner og Kelly på sin side utviklet et årelangt vennskap.
Mottakelse
Filmen ble godt mottatt både av kritikerne publikum, og førte til økt popularitet for både Gardner og Kelly. Gable fikk også en oppsving i karrieren, som varte helt frem til hans død sju år senere. Variety var positive og mente nyinnspillingen ga historien en ny og frisk innpakning. Bosley Crowther i The New York Times var litt skuffet over at kjærlighetsdramaet var det dominerende i filmen og ikke spenningen ved at handlingen foregikk i Afrika. Han mente at Fords regi var «solid» og roste Gables rolletolkning, men syntes det var Gardner som «stjal showet».
Gentofte kommune
Gentofte kommune er en kommune på Sjælland i Danmark. Gentofte kommune ligger ved Øresund og grenser til København kommune i sør, Gladsaxe kommune i vest og Lyngby-Taarbæk kommune i nord. Etter kommunereformen i 2007 inngår Gentofte i Region Hovedstaden sammen med resten av storbyområdet København.
Gentofte kommune omfatter de københavnske forstedene Charlottenlund, Dyssegård, Gentofte, Hellerup, Jægersborg, Klampenborg, Ordrup og Vangede. Disse forstedene danner en sammenhengende bebyggelse, i all hovedsak villaområder. Til forskjell fra de andre københavnske forstadskommunene fremstår Gentofte som fullt utbygd, med unntak av friluftsområdene Ermelunden i Jægersborg og Gammelmose i utkanten av Vangede. De fleste av kommunens sysselsatte dagpendler til nabokommunene.
Gentofte har i flere tiår vært en av Danmarks rikeste kommuner, målt i gjennomsnittlig husholdningsinntekt og boligverdi.
Historie
De fleste forstadsområdene i Gentofte kommune har navn etter de gamle landsbyene eller bebyggelsene som lå i området fra middelalderen og tidligere. Kommunens eldste bebyggelse er Gentofte kirke, som trolig ble oppført på slutten av 1100-tallet, en tid da mange kirkebygg ble reist i Danmark. Med suffikset «toft» er det mye som tyder på at navnet «Gentofte» har vært i bruk siden vikingtiden. Navnet ble imidlertid stavet «Gjentofte» frem til rettskrivningen av 1948.
I løpet av 1600-tallet ble både Charlottenlund Skov og Dyrehaven populære utfartssteder for Københavns innbyggere. Som mange andre av datidens hellige kilder tiltrakk Kirsten Piils kilde i Dyrehaven mange valfartende, som håpet på at kildevannet ville helbrede sykdommer og skavanker. I Charlottenlund Skov, opprinnelig kalt «Dyrehaven ved Ibstrup», fantes det fra 1660-årene vertshus med kongelige privilegier, hvor mange københavnere dro på lystturer på 1600- og 1700-tallet.
På 1700- og 1800-tallet ble det bygd flere mindre, kongelige slott og adelige lyststeder, slik som Jægersborg slott, Charlottenlund slott, hvor den norske kong Haakon 7. ble født i 1872, og Bernstorff slott. Den kongelige og adelige tilstedeværelsen gjorde området attraktivt for velstående københavnere, som anla mange landsteder og sommerboliger, deriblant Sølyst i Klampenborg. Etterhvert utviklet området seg til forsteder, særlig etter at jernbaneforbindelsen til det indre København ble tatt i bruk. Kommunen har siden vært preget av at urbaniseringen tiltok tidligere enn i andre københavnske forsteder. Gjenværende grøntarealer av en viss størrelse er ofte tilknyttet de gamle slottsanleggene.
Kommunen har bestått i sin nåværende form siden 1842, da Gentofte sogneforstanderskap ble opprettet ved lov. Gentofte kommune var en del av Københavns amt frem til kommunereformen i 2007, da amtene ble avskaffet. Gentofte kommune har siden vært en del av Region Hovedstaden.
Politikk og administrasjon
I likhet med de fleste andre danske kommuner, har Gentofte utvalgsstyre. Kommunestyret har 19 medlemmer, og ledes av borgermesteren og to viseborgermestre. Ni faste utvalg utarbeider forslag og innstillinger til kommunestyret, og har det overordnede økonomiske ansvaret for sitt fagområde. Noen oppgaver er spesielt delegert til økonomiutvalget, som tilsvarer et formannskap i norske kommuner.
Siden midten av 1990-årene har Gentofte blitt kritisert fordi kommunen ikke ønsker å ta imot flyktninger og asylsøkere i samme omfang som hovedstadsregionens øvrige kommuner. Den politiske ledelsen har vist til vanskeligheter med å skaffe rimelige og tilgjengelige boliger, som følge av kommunens tette bebyggelse og mangel på sosial boligbygging. I 2004 begynte kommunen å oppføre flyktningeboliger på et omdiskutert område midt i forgreningen mellom Lyngby- og Helsingørmotorveiene, hvor også jernbanen mot Hillerød går, og hvor det er markant trafikkstøy.
Kommunestyrevalget 2013
Den 19. november 2013 ble det valgt 19 medlemmer av kommunestyret for perioden fra 1. januar 2014 til 31. desember 2017.
Borgermestre
Borgermesteren har hatt denne tittelen siden 1934. Før dette hadde formannen i sogneforstanderskapet samme funksjon fra 1841 og formannen i sognerådet fra 1867. De fleste tiltredelsene har skjedd den 1. april eller den 1. januar.
Næringsliv
Gentofte kommune består i overveiende grad av boligområder, der mange beboere har sitt daglige virke i København. Detaljhandel er konsentrert omkring hovedgatene i de ulike områdene: Gentoftegade, Jægersborg allé, Ordrupvej, Strandvejen i Hellerup samt Vangede bygade. Større kjøpesentre har vært forhindret av tett bebyggelse, men i området ved Nybrovej og Lyngbyvej har IKEA og noen andre store forretninger tilhold. I 2007 åpnet kjøpesenteret Waterfront Shopping i Tuborg havn.
Microsoft har sitt hovedkontor i Danmark lokalisert i kommunen. De største produksjonsvirksomhetene har i nyere tid vært legemiddelfirmaet Nordisk Gentofte, som ved fusjon med Novo i 1989 dannet Novo Nordisk. Tuborg åpnet sitt bryggeri i Hellerup i 1875, og anla på samme tid en industrihavn, men produksjonen ble flyttet i 1996. Det gamle bryggeriområdet er i ferd med å bli omdannet til nærings- og boligareal.
Vennskapskommuner
Gentofte kommune har vennskapssamarbeid med følgende kommuner:
The Matrix
The Matrix er en amerikansk film fra 1999, skrevet og regissert av søstrene Lilly og Lana Wachowski, og har fått status som kultfilm. Denne filmen var den første som kom fra The Matrix franchisen, som etter hvert kom med flere filmer, spill, tegneserier og animasjon. The Matrix fikk fire Oscar i tekniske kategorier.
The Matrix fikk to etterfølgere, The Matrix Reloaded (2003) og The Matrix Revolutions (2003), i tillegg til den mer frittstående kortfilmsamlingen The Animatrix (2003). I 2021 ble det utgitt en fjerde film, kalt The Matrix Resurrections.
Historien
«The Matrix» er en virtuell verden som alle mennesker holdes fange i, uten å vite det. Dette gjenspeiler Platons lignelse med mennene i hula. Platons lignelse går ut på at om en mann har levd hele sitt liv nede i ei hule, lenket, og kun har skygger å se på veggen foran seg – hva ville han da kalle dette han så på veggen? Svaret er «virkeligheten», og det er slikt filmen The Matrix spiller på, «hva om virkeligheten ikke er virkelig?».
Simon Schoch
Simon Schoch (født 7. oktober 1978) er en sveitsisk snøbrettkjører som konkurrerer i parallell. Han representerte landet sitt under Vinter-OL 2014 i Sotsji, der hans beste resultat var en kvartfinale i parallellstorslalåm. Han tok gull i denne øvelsen under Vinter-OL 2006.
Stacy Dragila
Stacy Renée Dragila (født 25. mars 1971) er en tidligere amerikansk friidrettsutøver.
Hennes største triumf var gullet i stavsprang under OL 2000 i Sydney, foran australske Tatiana Grigorieva og islandske Vala Flosadóttir. I tillegg vant hun to VM-titler i stavsprang – under VM 1999 i Sevilla (foran Anzjela Balakhonova og Tatiana Grigorieva), og under VM 2001 i Edmonton (foran Svetlana Feofanova og Monika Pyrek).
Mellom 1999 og 2003 satte hun fem verdensrekorder, og forbedret seg med 21 centimeter:
Kanaristrømmen
Kanaristrømmen er en kald havstrøm som løper fra havområdene utafor Portugal, forbi Kanariøyene og langs vestkysten av Nord-Afrika. Den grener seg ut fra Golfstrømmen i Nord-Atlanteren på ca. 45° N, og tilslutter seg Den nordlige ekvatorialstrømmen ved Kapp Verde. Således utgjør Kanaristrømmen en del av en storstilt overflatesirkulasjon i det nordlige Atlanterhavet.
Gonâvebukta
Gonâvebukta (fransk: Golfe de la Gonâve) er en stor bukt på vestkysten av Haiti.
Hovedstaden i Haiti, Port-au-Prince, og byene Gonaïves, Saint-Marc, Miragoâne og Jérémie ligger langs bukta. En finner også flere øyer der, blant annet Les Cayemites og den største øya i landet, La Gonâve.
Elva Artibonite, som er den lengste på hovedøya Hispaniola, renner også ut i bukta.
Kine
Kine er en norsk kortform av kvinnenavnet Christina, som har opprinnelse i latinske Christianus, «kristen». Kiné er et senegalesis navn.
Utbredelse
Kine er et nokså vanlig navn i Senegal (Kiné) og i Norge, men er svært lite utbredt i andre land.
Kine var et populært navn på norske jentebarn på 1980-tallet.
Kjente personer med navnet
Personene i listen er ordnet kronologisk etter fødselsår.
Twins
Twins er en amerikansk filmkomedie fra 1988 med Arnold Schwarzenegger og Danny DeVito i hovedrollene. Filmen er regissert og produsert av Ivan Reitman.
Filmen fikk blandet mottakelse av anmelderne. Den har fått 33% på Rotten Tomatoes og 53% på Metacritic. Den ble en stor publikumssuksess på amerikanske kinoer, men hadde også en viss suksess utenfor USA. 52% av filmens totale kinoinntekter kom fra USA og den ble den femte mest innbringende filmen i USA i 1988. Den innbrakte $216 millioner på verdensbasis.
Handling
Julius og Vincent er to tvillinger som takket være et heller mislykket eksperiment ble så forskjellige som to tvillinger kan bli. De ble atskilt ved fødselen, men har nå truffet hverandre igjen. Sammen legger de ut på en vill reise til Texas for å finne ut hvem moren deres egentlig er.
Om filmen
Dagbladets anmelder gav den terningkast tre.
Flaskerud (Ådal)
Flaskerud (gnr. 300) er en gård langs vestbredden av Ådalselva i Vestre Ådal, i Ringerike kommune i Buskerud. Stedet ligger like sør for Killingstrømmen i Ådalselva, der det var et sluseanlegg for å få båten opp i innsjøen Sperillen. Fra 1868 var Flaskerud et av anløpsstedene for DS «Bægna», som trafikkerte Ådalselva og Sperillen fram til 1929, da en motorbåt tok over. Dette fortsatte fram til 1933, da båttrafikken ble nedlagt for godt. På elva ble imidlertid trafikken nedlagt i 1926, da Sperillbanen ble åpnet.
Friidrett under Sommer-OL 2004 – 400 meter menn
400 meter menn under Sommer-OL 2004 ble gjennomført på Athens olympiske stadion i dagene fra 20. august til 23. august.
Resultat
Fra de åtte kvalifiseringsheatene gikk de to første i hvert heat og de åtte raskeste tidene ellers videre til semifinale. Fra de tre semifinalene gikk de 2 første og de to raskeste tidene ellers videre til finalen.
Alle tider vises i sekunder.
Q automatisk kvalifisert.
q en av de raskeste tidene ellers.
DNS startet ikke.
PB markerer personlig rekord.
SB markerer utøverens beste resultat i sesongen.
DSQ markerer diskvalifisert eller utesluttet.
Marne (Ditmarsken)
Marne er en bykommune i Ditmarsken i delstaten Schleswig-Holstein i Tyskland. Marne er administrasjonssentrum i Marne-Nordsjøs amt. Marne er økonomisk og trafikalt sentrum for marsklandet i Sør-Ditmarsken. Her finnes viktig næringsmiddelindustri, deriblant Dithmarscher Privatbrauerei Karl Hintz, som er distriktets ledende bryggeri. Marne ligger om lag 30 km sør for Heide, som er den største byen i Ditmarsken, og 25 km nordøst for Cuxhaven.
Kong Christian V av Danmark og Norge, som også innbefattet hertugdømmet Holstein, tillot i 1689 å holde tingsamling og marked i Marne. Marne ligger ved Nordsjøkysten, men mistet sin umiddelbare sjøtilgang ved anleggelsen av poldere på 1500- og 1600-tallet. Nye poldere har økt avstanden til havet, men byen har til gjengjeld fått et større omland og grunnlag for handel.
Marne ble tildelt byrettigheter i 1891. Den var en amtsfri by i den kommunale forvaltningen, men ble i 2008 en amtstilhørig by i Marne-Nordsjøs amt.
DR P1
DR P1 er en av Danmarks Radios radiokanaler. Kanalen ble etablert i 1926, og har vekt på nyheter, debatt og samfunnsstoff. På grunn av dette regnes kanalen som smalere enn de bredere og mer populære radiokanalene DR P3 og DR P4. I 2003 startet radiokanalen å sende hele døgnet. Kanalen markedsføres som P1 – tankevækkende radio («P1 – tankevekkende radio»). I 2007 var radiokanalen den fjerde største radiokanalen i Danmark, med 853.000 lyttere ukentlig.
Universität für Musik und darstellende Kunst Wien
Universität für Musik und darstellende Kunst Wien er et universitet for musikk og utøvende kunst i Wien. Universitetet har ca. 3 000 studenter.
Det ble grunnlagt i 1819 som et privat musikkonservatorium, etter forbilde av musikkonservatoriet i Paris. Institusjonen ble hurtig utbygget, og i løpet av 1890-årene passerte antallet studenter 1 000. Etter beslutning fra keiseren ble institusjonen overtatt av staten i 1909, og kalt k.k. (kaiserliche und königliche) Akademie für Musik und darstellende Kunst.
London Prize Ring rules
London Prize Ring rules var de første regler for boksing i mer moderne tid. Reglene ble laget av Jack Broughton i 1743 og besto av 29 paragrafer. Disse reglene besto i over hundre år. I 1853 ble de endret til å bli mer dannede og humane. Reglene ble senere erstattet av Queensberry rules.
Rok Flander
Rok Flander (født 26. juni 1979) er en slovensk snøbrettkjører som konkurrerer i parallell. Han representerte landet sitt under Vinter-OL 2014 i Sotsji, der hans beste resultat var en kvartfinale i parallellstorslalåm.
Landhockey under Sommer-OL 1972
Landhockey var med på det olympiske programmet for tolvte gang under OL-1972 i München. Turneringen ble spilt i perioden 27. august til 10. september og det var seksten lag som deltok. Vest-Tyskland beseiret Pakistan med 1-0 i finalen og ble olympiske mestere i landhockey for første gang.
Stuping under Sommer-OL 1928
Stuping under Sommer-OL 1928. Stuping var med på OL-programmet for sjette gang i 1928 i Amsterdam. Det ble konkurrert i fire øvelser, to for herrer og to for damer. De amerikanske deltakerne dominerte konkurransen, de vant ni av tolv medaljer og alle fire gullmedaljene. Pete Desjardins vant to gullmedaljer.
Jesper Jespersen
Jesper Jespersen (født 1829 i Kragerø, død 28. november 1890) var en norsk lærer og sogneprest, som også var ordfører i Kvæfjord i perioden 1867–1870.
Han ble ordinert til prest i Kvæfjord kirke i 1864, etter å ha hatt forskjellige lærerposter noen år. 7. januar 1867 valgte formannskapet ham til ordfører. Han var altså både sogneprest og ordfører da nye Kvæfjord kirke ble innviet i juli samme år. Som ordfører var han med i en komité som skulle besiktige kirken før overtakelsen fra byggmesteren, og deres rapport var «at det i alle deler er utført et godt og solid arbeid.»
I 1869 ble han gjenvalgt som ordfører, men tok vervet kun av plikttroskap, og hadde vervet ut perioden, til 1870. I 1871 dro han til Herøy på Sunnmøre, hvor han hadde fått et nytt presteembete.
I egenskap av sogneprest var han formann i skolestyret og skolekommisjonen i Kvæfjord fra 1865 til 1871.
Stalag Luft III
Stalag Luft III (Stammlager Luft III) var en krigsfangeleir opprettet av Luftwaffe under andre verdenskrig for krigsfanger fra de allierte luftforsvarsstyrker. Leiren lå nær byen Sagan, i dag Żagań i Polen, ca. 160 km sydøst for Berlin.
Historie
Denne leiren ble vurdert som svært fluktsikker fordi alle brakker var hevet fra bakken for å hindre tunnelbygging. Terrenget leiren ble bygget i bestod av mye sandet underjord av lys gul farge. Det var derfor lettere for vaktene å oppdage utgravd masse på bakken eller i fangebrakkene. Sandgrunnen gjorde i tillegg tunnelene skjøre og farlige å drive fremover. Som et ekstra sikringstiltak hadde tyskerne plassert ut seismografer på området for å fange gravelyder under jordoverflaten.
Sikkerhetstiltakene forhindret likevel ikke fluktforsøk nettopp ved hjelp av underjordiske tunneler. I mars 1944 var tunnelen «Harry» ferdig utgravd og 24. mars forsøkte 76 fanger, deriblant fire nordmenn å rømme. På grunn av streng kulde, mye snø og problemer med å finne inngangen jernbanestasjonen i nattemørket, mistet mange av rømlingene nattavgangene med jernbanen. De ble i stedet nødt til å ta i bruk landeveien og hele 73 fanger ble i løpet av kort tid tatt av tyskerne. Espelid og Fuglesang hadde kommet til Flensburg nær grensen til Danmark da de ble tatt.
De tre som klarte å rømme var nordmennene Per Bergsland, Jens Müller og nederlenderen Bram van der Stok. 50 av fangene som ble tatt på flukt, deriblant nordmennene Halldor Espelid og Nils Jørgen Fuglesang, ble henrettet for fluktforsøket. Filmen Den store flukten (The Great Escape) fra 1963 bygger på de faktiske hendelsene i Stalag Luft III vinteren 1944.
Sjalva Tsjikladze
Sjalva Konstantinovisj Tsjikladze russisk:Шалва Константинович Чихладзе (født 12. juli 1912, død 14. januar 1997) var en sovjetisk bryter som deltok i de olympiske leker 1952 i Helsingfors.
Tibetansk mastiff
Tibetansk mastiff (FCI #230) er en gigantstor primitiv hunderase av molossertype. Den oppsto trolig i Himalayatraktene, der den gjennom århundrer (kanskje årtusener) har vært benyttet som vakt- og vokterhund av nomadene, blant annet i Tibet. En studie fra 2016 antyder at den kan ha blitt domestisert flere tusen år før andre hunder.
Tibetansk mastiff er i realiteten ikke en sann mastiff, men snarere en fjellhund av molossertype, og egentlig en landrase. Tilsvarende feilbeskrivelser eksisterer også for tibetansk terrier, som ikke er noen terrier, og tibetansk spaniel, som ikke er noen spaniel. Det var tidlig besøkende europeere til Tibet som ga disse hundene sine feilbenevnelser. Trolig som følge av likheter med europeiske typer.
Opprinnelse og alder
Det opprinnelige navnet på denne hunden er «do-khyi» og betyr hund som kan bindes eller holdes. Tibetansk mastiff er en svært gammel hundetype, men nøyaktig hvor gammel den er som hunderase er mer vanskelig å si noe sikkert om. Den kan være eldst av alle, i sin opprinnelige form. Og, det finnes fortsatt tibetanske mastiffer i Himalaya, men disse er neppe identiske med de hundene man finner i det moderne vestlige samfunnet i dag, selv om også disse nedstammer fra den opprinnelige mastiffen i Tibet. Det hender imidlertid at opprinnelige tibetansk mastiffer blir eksportert, men det er kostbart og skjer svært sjelden.
Å eie en tibetansk mastiff i Asia gir status på linje med å eie dyre biler og eiendommer. En rødfarget tibetanske mastiffvalp, kalt «Hong Dong», ble solgt til en rik kineser for 10 millioner yuan, som tilsvarte i underkant av 9 millioner norske kroner. I mars 2014 meldte Dagbladet om en tibetansk mastiff som var solgt til en annen kinesisk kjøpmann (56), for hele 11,6 millioner norske kroner (12 millioner yuan). Oppdretteren, Zhang Gengyun, forteller at fullblods tibetanske mastiffer er svært sjeldne.
Det første man hører om tibetansk mastiff stammer fra Aristoteles (384–322 f.Kr.). Også Marco Polo nevner denne store hunden under sin reise til Det fjerne østen i 1271. Han påsto at den var like stor som et esel, så den må ha gjort inntrykk. Trolig ble tibetansk mastiff ført til Europa med de asiatiske invasjonene, men man har lite eller ingen dokumentasjon for dette. Mange kynologer regner den imidlertid som en slags stamfar til mange av dagens molossere.
På 1800-tallet var rasen så lite tallrik at den nærmest holdt på å dø ut, men engelskmennenes interesse reddet den trolig fra total utryddelse. Dronning Victoria av Storbritannia fikk en tibetansk mastiff i gave av Lord Hardinge i 1847, under hans tid som visekonge i India, og Kong Edvard VII av Storbritannia importerte to slike hunder til England i 1880-åra, mens han fortsatt var kronprins. Det første valpekullet man kjenner til kom til verden i Berlin Zoo i Berlin, Tyskland, og stammer fra 1898.
Rasestandarden opprettholdes i Storbritannia. I hjemtraktene (Asia) finnes typen i et ukjent antall lokale varianter, blant annet en kalt mongolsk mastiff (alternativt mongolsk ulvehund). Den er sjelden og høyt verdsatt. Opprinnelige typer finnes fortsatt i Tibet og deler av Himalaya.
Utseende, anatomi og fysikk
Noen hevder at det finnes to eller flere typer av denne hunden; do-khyi representerer nomadetypen og tsang-khyi regnes som tempeltypen eller stasjonærtypen. Sistnevnte beskrives som generelt høyere og tyngre og med tydeligere pannerynker enn førstnevnte. Pannerynker er forresten et karaktertrekk hos urhunder. Begge typene kan opptre i samme kull. Nomadetypen blir typisk brukt til mer mobile oppdrag, mens tempeltypen er mer egnet for stasjonære oppgaver. En annen variant kalles mongolsk mastiff. Også den opptrer i minst to typer; bankhar (voktertype, sau) og buryat (jakttype, spesielt ulv). Sistnevnte kalles også hotosho.
Yammu
Yammu (kanaanittisk Yam) er en hav- og elvegud i ugarittisk mytologi, også kjent under navnet Naharu. Han er sønn av El.
Tibetansk mastiff
Utseende, anatomi og fysikk
Tibetansk mastiff er en rektangulær og meget storvokst molosserhund med en kompakt og meget kraftig kropp. Den gir et vakkert og edelt inntrykk og har, til tross for sine enorme proporsjoner, en lett og elastisk gangart. Den beveger seg langsomt og har avmålte skritt.
Hodet er stort og kraftig, og skallen massiv med markert stopp. Snutepartiet er firkantet og leppene tykke, kjakene kraftige og selve snuten bred. Ørene er mellomstore, triangelformede og høyt ansatte, hengende. Øynene er mellomstore, ovale, litt skråstilte og sitter relativt langt fra hverandre. Brune i alle nyanser. Kroppen er lengre enn høyden og meget kraftig. Kraftig hals med tykk man (pelskrage). Dyp bringe og måtelig dyp brystkasse. Rett kraftig rygg og et kryss som er nesten plant. Middels til lang hale som ikke skal nå forbi hasene. Den bæres ringlet over ryggen og har børstelignende behåring. Kraftig benstamme og kraftige runde og kompakte labber.
Yammu
Slangen Lotan (som kjennes som Leviatan i det gamle testamente) er knyttet til Yammu. I Baal-syklusen fra Ugarit er Yammu og broren, dødsrikeguden Motu, i strid med Baal om herredømme i gudeverdenen. Kampen mellom Baal og Yammu kan minne om kampen mellom Enlil og Tiamat i sumerisk mytologi eller mellom Marduk og Tiamat i babylonsk mytologi.
Tibetansk mastiff
Utseende, anatomi og fysikk
Pelsen er ganske lang, tykk, rett og stri (aldri silkeaktig, lokkete eller bølgete). Underullen er meget tykk og tett og har meget gode isolerende egenskaper, men den blir gjerne svært sparsom i sommerhalvåret. Fargene er kullsort med eller uten rødbrune markeringer, blå med eller uten rødbrune markeringer, gulbrun i nyanser fra rik gulbrun til dyp rødbrun. De rødbrune fargene kan variere fra dyp rød til lysere rødbrun. Rødbrune tegninger finnes over øynene, på snutepartiet, på nedre del av bena og på undersiden av halen. Hvit flekk på bringen er tillatt. Små hvite markeringer på labbene aksepteres, men er ikke ønskelig. Rødbrune tegninger (briller) rundt øynene tolereres.
Hannene skal minst være 66 cm i skulderhøyde og kan veie opp mot 80–85 kg. Tispene skal være minst 61 cm i skulderhøye og kan vei opp mot 55-60 kg. Det skal nevnes at noen eksemplarer kan bli betydelig større enn målene som oppgis her. Tispene har normalt løpetid kun en gang i året. Hunder med stor opprinnelighet (for eksempel tibetansk oppdrett eller direkte etterkommere) kan ha forlenget livsløp sammenlignet med det normale, kanskje opp mot 14–16 år.
Bruksområde
Tibetansk mastiff er en utpreget brukshund som også har kvaliteter som familiehund. Den har stor arbeidskapasitet og er meget utholdende. Først og fremst har den et naturlig instinkt som vakthund og flokkvokter for beitedyr, men den er også en utmerket gårdshund, kløvhund eller trekkhund. Den er dessuten en meget sjelden og spennende utstillingshund.
Lynne og væremåte
Tibetansk mastiff er vaktsom av natur og passer best for svært erfarne hundefolk. Det primitive lynnet trenger en tydelig leder, som vet å ta hensyn til dette. Vestlig oppdrett regnes som enklere å holde.
Av type er den utholden og har et jevnt godt humør. Den blir gjerne tillitsfull og trofast, men den kan ofte være egenrådig og sta. Den vil normalt holde en viss avstand til fremmede, og den kan bli aggressiv mot folk og dyr som ikke respekterer dens primitive natur. Den er vaktsom og vil tydelig tilkjennegi sin tilstedeværelse om det skjer noe uventet, spesielt om natten. Den har et meget karakteristisk bjeff som kan lamslå de mest hardføre blant oss. Den trenger tidlig og tålmodig dressur, men den må ikke domineres.
Rasen trenger moderat mengder med mosjon for å trives. Den trives i kaldt klima og bør ha anledning til å være mye ute. Typen passer ikke som innehund. Pelsen trenger normalt vedlikehold på ukebasis.
Annet
Som alle ekstra store hunderaser, trenger også tibetansk mastiff godt tilpasset og næringsrikt kosthold for å unngå helsemessige problemer. Dette er spesielt viktig under den lange tilvekstperioden disse hundene har. De kan ikke regnes som fullt utvokste før de er nærmere 3 år gamle, hanhundene opptil ca 4 år. Tibetansk mastiff er imidlertid en meget sunn hunderase. Tispene løper normalt bare en gang om året, noe som er vanlig blant primitive typer.
Juha Pasoja
Juha Pasoja (født 16. november 1976 i Kemi) er en finsk tidligere fotballspiller og nåværende fotballtrener som for øyeblikket er hovedtrener for Jyväskylän Jalkapalloklubi. Han kom til klubben som spiller foran 2010-sesongen fra Hamarkameratene. Pasoja har tidligere spilt for de finske klubbene FC Haka, KPT-85 og FC Jazz.
Spillerkarriere
Han har spilt over 200 kamper i finsk toppserie, og fikk i tillegg 15 A-landslagskamper for. Pasoja ble regnet som en målfarlig og hodesterk midtstopper, men han ble også brukt på midtbanen som defensiv midtbanespiller. Pasojas landslagsdebut for Finland kom den 16. november 2003 mot s, mens debutkampen for HamKam kom i 1. serierunden i Tippeligaen 2006 hjemme mot Viking FK. Etter å ha spilt rundt 90 kamper og skåret 20 mål for HamKam meldte han overgang til JJK den 20. november 2009.
Pasoja har også spilt kamper på det finske herrelandslaget i futsal.
Trenerkarriere
I løpet av forsesongen i 2013 ble Pasoja ansatt som hovedtrener for Jyväskylän Jalkapalloklubi.
Truls Vaagan
Truls Vaagan (født 23. mars 1977 i Hamar) er en tidligere norsk fotballspiller som i sin aktive karriere spilte forsvar for Hamarkameratene (1996–1997), Ullern Fotball (1998–2000) og Bærum SK (2001–2003). Vaagan har gått gradene i Hamarkameratenes yngre avdeling og fikk én sesong på førstelaget før han på grunn av studier flyttet til Oslo hvor han spilte for Ullern og Bærum. Han avsluttet fotballkarrieren etter 2003-sesongen som kaptein på Bærum SK i 1. divisjon.
Stol
En stol er et møbel som er beregnet for én person til å sitte på. En tradisjonell stol er lett å flytte på og har fire bein, en ryggstøtte og ofte et par armlener.
Stol kan også bety stativ eller pult, også i den overførte betydningen «maktinstitusjon».