cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Jordens atmosfære
Trykk og tykkelse
Hvis hele massen av atmosfæren hadde en uniform tetthet, ville den hatt en klart adskilt grense i en høyde av 8,50 km over havet. At den avtar eksponentielt med høyden, slik at tettheten halveres for hver 5,6 km, eller med en faktor på 1/e hver 7,64 km, som er gjennomsnittlig skalahøyde for atmosfæren under 70 km. Men om atmosfæren skal modelleres mer nøyaktig må det tilpasses en ligning for hvert lag, denne må ta hensyn til temperatur, molekylær sammensetning, solstråling og tyngdekraft.
Oppsummert er massen av jordens atmosfære er fordelt omtrent som følger:
Ved sammenligning av toppen av Mount Everest på 8848 m, er kommersielle passasjerfly å finne mellom 10 og 13 km hvor tynn luft gir best drivstofføkonomi, værballonger når opp til rundt 30,4 km og den høyeste flyferden fant sted i 1963 med X-15 som oppnådde en høyde på 108 km.
Selv over kármánlinje kan atmosfæriske effekter som nord- og sørlys fortsatt oppstå. Meteorer begynner å gløde i denne regionen, men de som er av en viss størrelse kan ikke brenne opp før de trenger dypere ned. De ulike lag av jordens ionosfæren er viktig for forplantning av HF-radio, begynner noe under 100 km, og strekker seg noe over 500 km. Til sammenligning holder den internasjonale romstasjonen vanligvis til i en bane på 350 - 400 km, innenfor de F-laget av ionosfæren der den får så lite atmosfæriske luftmotstand at den bare trenger å slå på jetmotoren med flere måneders mellomrom for å korrigere hastigheten. Avhengig av solaktiviteten kan satellitter oppleve merkbar atmosfærisk luftmotstand så høyt som 700 – 800 km.
Hvitevare
Hvitevarer er en samlebetegnelse for kjøkkenapparater som kjøleskap, frysebokser, komfyrer, kjøkkenvifter; videre vaskemaskiner, tørketromler og tørkeskap, og så videre. Uttrykket oppsto fordi disse apparatene i tiden etter den annen verdenskrig nesten utelukkende hadde blitt fremstilt av hvit-emaljert stål eller jern. Betegnelsen brukes særlig i elektroforretninger, til forskjell fra brunevarer, som er elektriske lydanlegg, radio- og fjernsynsapparater og liknende.
Jordens atmosfære
Temperatur og hastigheten til lyd
Delingen av atmosfæren i lag er for det meste utført med referanse til temperaturen og er omtalt ovenfor. Temperaturen synker med høyden over havet, men variasjoner i denne trenden begynner over 11 km, der temperaturen holder seg stabil gjennom en stor vertikal høyde gjennom resten av troposfæren. I stratosfæren som begynner cirka 20 km over havet, øker temperaturen med høyden. Årsaken til denne temperaturøkningen med stigende høyde er oppvarmingen i ozonlaget som skyldes absorpsjon av betydelige mengder ultrafiolett stråling fra solen ved dioksygen og ozongass i dette laget. Enda en region der temperaturen øker med høyden forekommer i termosfæren, der dette skjer i svært store høyder over 90 km, derfor har dette laget fått dette navnet.
Hvitevare
I Norge kan man, av miljømessige hensyn, levere utrangerte hvitevarer til alle som forhandler denne type produkter, uten krav om nykjøp. Retur- og gjenvinningsordningen finansieres med en egen miljøavgift på alle såkalte EE-produkter.
Jordens atmosfære
Temperatur og hastigheten til lyd
Fordi lydens hastighet i en ideell gass med homogen sammensetning bare avhenger av temperatur, og ikke på trykk eller tetthet, vil lydens hastighet i atmosfæren avhenge av høyden med den kompliserte temperaturprofilen vist i illustrasjonen. Hastigheten er som en ser hverken avhengig av høyde eller endringer i tetthet eller trykk.
Tetthet og masse
Tettheten av luft ved havnivå er om lag 1,2 kg/m3. Tetthet er ikke da målt direkte, men beregnet ut fra målinger av temperatur, trykk og luftfuktighet ved anvendelse av ligningen for tilstanden for luft (en form av idealgassloven). Atmosfærisk tetthet reduseres etter hvert som høyden øker. Denne variasjonen kan omtrentlig modelleres ved hjelp av den hydrostatiske ligningen.
Hvitevare
Betegnelsen hvitevare har skiftet betydning de senere årene, og ble tidligere brukt om ufargede tekstiler, som for eksempel sengetøy.
Kim Yu-lim
Kim Yu-lim (født 3. februar 1990) er en sørkoreansk skøyteløper som deltok i hurtigløp under Vinter-OL 2010 i Vancouver i Canada i øvelsen 1000 meter damer. Hun fullførte ikke konkurransen.
Jordens atmosfære
Tetthet og masse
Den gjennomsnittlige vekten av atmosfæren er cirka 5 kvadrillioner (5) tonn eller 1/1,200,000 av jordens masse. (Dette er nevnt over?). I henhold til det amerikanske National Center for Atmospheric Research er «den totale gjennomsnittlige massen av atmosfæren er 5,1480 kg med et årlig variasjon på grunn av vanndamp på 1,2 - 1,5 kg, avhengig av om data for overflatetrykk eller vanndamp er brukt, noe som er lavere enn tidligere anslag. Den midlere masse av vanndamp er beregnet til 1,27 kg og massen av tørr luft er 5,1352 ±0,0003 kg».
Optiske egenskaper
Solar stråling (sollys) er den energien som jorden mottar fra solen. Jorden avgir også stråling tilbake til verdensrommet, men med lengre bølgelengder enn det menneskelige øye er i stand til å se. Denne typen stråling kalles infrarød stråling. En del av den innkommende og emitterte utstråling absorberes eller reflekteres fra atmosfæren.
Kim Yu-lim
Kim deltok også i hurtigløp i Vinter-OL 2006 i Torino, Italia, og endte på 20.-plass på 500 meter og 28.-plass på 1000 meter.
Jordens atmosfære
Optiske egenskaper
I mai 2017 ble et helt spesielt fenomen registrert, da glitrende lys ble observert på himmelen, som fra tindring fra en satellitt i bane langt unna. Imidlertid ble dette funnet til å være reflektert lys fra iskrystaller i atmosfæren.
Spredning av lys
Når lyset passerer gjennom jordens atmosfære, oppstår interaksjon mellom fotoner og atmosfærens atomer slik at lysspredning oppstår. Hvis lyset ikke blir spredt i atmosfæren, kalles det direkte stråling og er det en ser hvis en ser direkte på solen. Indirekte stråling er lys som har vært spredt i atmosfæren. For eksempel på en overskyet dag uten skygge er det ingen direkte stråling som når jordoverflaten, men lyset som tross alt er tilstede skyldes spredning. Et annet eksempel er fenomenet som kalles Rayleigh-spredning der kortere (blå) bølgelengder spres lettere enn lengre (røde) bølgelengder. Dette er grunnene til at himmelen er blå, blåfargen skyldes spredt blått lys. Dette er også grunnen til at solnedganger er røde. Når solen er nær horisonten vil solstrålene passere gjennom mer av atmosfæren enn normalt. Mye av det blå lyset blir spredt ut, men det røde lyset blir da dominerende ved solnedgang.
Absorpsjon
Forskjellige molekyler absorberer forskjellige bølgelengder av elektromagnetisk stråling. For eksempel absorberer oksygen (O2) og ozon (O3) nesten alle bølgelengder kortere enn 300 nanometer. Vann (H2O) absorberer mange bølgelengder over 700 nm. Når et molekyl absorberer et foton så øker energi til det. Dette varmer opp atmosfæren, men atmosfæren avgir også stråling, noe som har en avkjølende effekt.
Det kombinerte absorpsjonsspektret av gasser i atmosfæren har «vinduer» med lav opasitet («ugjennomsiktighet»), slik at bare visse bånd av lys overføres. Det optiske vinduet går fra rundt 300 nm (ultrafiolet-C) opp til det området som det menneskelige øye kan se, altså det synlige spekteret (ofte bare kalt lys), på omtrent 400-700 nm og fortsetter opp til infrarød rundt 1100 nm. Det finnes også et infrarødt vindu og et radiovindu som overfører noe infrarød og radiobølger ved lengre bølgelengder. For eksempel går radiovinduet fra bølger på rundt én centimeter til rundt elleve meter.
Emisjon
Emisjon er det motsatte av absorpsjon, og skjer når et legeme avgir elektromagnetisk stråling. Legemer har en tendens til å slippe ut kvantiteter og bølgelengder av stråling som avhenger av deres «svart legeme-emisjonskurver». På grunn av dette har legemer med høy temperatur en tendens til å avgi mer stråling med kortere bølgelengde. Kaldere legemer derimot, slipper ut mindre stråling, men med lange bølgelengder. For eksempel har solen en temperatur på cirka 290 K med størst utstråling i nærheten av 500 nm, som er synlig for det menneskelige øyet. Jorden har en temperatur på rundt 290 K (17 °C) og størsteparten av strålingen fra den er i nærheten av 10 000 nm, en bølgelengde langt over det som er synlig for mennesket.
Drivhuseffekten er direkte relatert til effekten med absorpsjon og emisjon. Noen gasser i atmosfæren absorberer og emitterer infrarød stråling, men slipper sollys i det synlige spekteret rett gjennom. Noen eksempler på dette er CO2 og H2O.
Den langbølgede strålingen fra bakken som absorberes av drivhusgassene fører til oppvarming av atmosfæren. Gassene her vil i neste omgang emitere den opptatte energien som sendes ut som varmestråling, altså langbølget stråling. Halvparten av den absorberte strålingsenergien blir sendt tilbake mot jordoverflaten, noe som kalles atmosfærisk tilbakestråling. Dette er forklaring på den økte temperaturen på jorden, som ville være en helt annen uten atmosfæren.
Et eksempel på at atmosfæren avgir varmestråling (atmosfærisk tilbakestråling) på grunn av sin temperatur, er at jordens overflate kjøles ned raskere på klare netter enn på netter med overskyet himmel. Dette fordi skyer (vann) absorberer og emitterer mye infrarød stråling. Dette er også grunnen til at det blir kaldere om natten i høyereliggende områder.
Brytningsindeks
Brytningsindeksen for luft, det vil si luftens evne til å lede lys, er litt høyere enn 1. Systematiske variasjoner i brytningsindeksen kan føre til avbøying av lys som brer seg over lang optiske avstander. Ett eksempel er at det under visse omstendigheter er mulig å se et skip selv om det rent fysisk er under horisonten. Detter er kjent som luftspeiling og oppstår fordi lyset brytes i samme retning som krumningen av jordens overflate. Brytningsindeksen for luft er avhengig av temperaturen, slik at denne typen fenomener oppstår når temperaturforskjellene er store.
Sirkulasjon
Atmosfærisk sirkulasjon er de store bevegelsene av luftmassene i troposfæren, og dette sammen med havsirkulasjon) er de viktigste mekanismene bak fordeling av varmeenergi på jorden.
Det er store variasjoner for den atmosfæriske sirkulasjonen fra år til år, men de grunnleggende mønstrene for sirkulasjonen forblir nokså konstante fordi disse bestemmes av jordens rotasjon og forskjellen i solinnstråling mellom ekvator og polene.
Den tidlige atmosfære
Den første atmosfæren på jorden bestod av gasser fra solsystemets opprinnelse, hovedsakelig hydrogen. Det var trolig tilstedeværelse av enkle hydrider, slike som nå finnes i gasskjemper som Jupiter og Saturn, særlig vanndamp, metan og ammoniakk. Ettersom solsystemet stabiliserte seg forsvant disse gassene, delvis på grunn av solvinden.
Den andre atmosfære
Utgassing fra vulkanisme, supplert av gasser produsert i slutten av det tunge bombardement av jorden av store asteroider, fikk den neste atmosfæren til å oppstå. Den besto hovedsakelig av nitrogen og karbondioksid, samt inerte gasser. En stor del av karbondioksidutslippene ble snart oppløst i vann, og bygget opp karbonatavsetninger.
Forskere har funnet vannbaserte sedimenter som oppstod så tidlig som for 3,8 milliarder år siden. For om lag 3,4 milliarder år siden dannet nitrogen store deler av den stabile «andre atmosfæren». Atmosfæren har blitt påvirket av livet på jorden ganske tidlig i historien fordi primitive livsformer dukket opp så tidlig som for 3,5 milliarder år siden. Hvordan jorden på den tiden kunne gi et klima som var varmt nok til at flytende vann og livsformer kunne eksistere, samtidig som solen da den var ung ga ut stråling med 30 % lavere intensitet enn i dag, er et spørsmål kjent som svak-ung-sol-paradokset.
Geologiske registreringer viser imidlertid en kontinuerlig relativt varm overflate i jordens tidlige eksistens, med unntak av en istid for rundt 2,4 milliarder år siden. I slutten av Arkeikum (geologisk tidsskala) begynte det å utvikle seg en atmosfære med oksygen, sannsynligvis på grunn av fotosyntese hos blågrønnalger (oksygenkatastrofen). Disse er blitt funnet som fossiler fra stromatolitter som har eksistert for 2,7 milliarder år siden. Karbondatering tyder sterkt på vilkår lik dagens, og at de grunnleggende funksjonene i karbonkretsløpet ble etablert så tidlig som for 4 milliarder år siden.
Gamle sedimenter i Gabon datert til mellom 2 150 og 2 080 millioner år siden, gir en oversikt over jordens dynamiske oksygenevolusjon. Disse svingningene i oksygennivået ble trolig drevet av lomagundi karbonisotoputflukt.
Den tredje atmosfære
Den konstant forflytningen av kontinentene, kjent som platetektonikk, påvirker den langsiktige utviklingen av atmosfæren ved å overføre karbondioksid til og fra store kontinentale karbonatlagre. Fritt oksygen eksisterte ikke i atmosfæren før cirka 2,4 milliarder år siden, under oksygenkatastrofen og dets tilstedeværelse er antatt å skje ved utgangen av tiden der bundet jernformasjoner skapes.
Før denne tid ble det produsert noe oksygen ved fotosyntesen, men denne ble konsumert av oksidasjon av reduksjonsmaterialer, spesielt jern. Molekyler av fritt oksygen begynte ikke å hope seg opp i atmosfæren før produksjonen av oksygen begynte å overstige tilgjengelighet av reduksjonsmaterialer som fjernet oksygen. Dette tidspunktet innebærer et skifte fra en reduserende atmosfære til en oksiderende atmosfære. Innholdet av O2 har oppvist store variasjoner inntil det oppnådde en stabil tilstand på noe over 15 % ved slutten av prekambrium. I det følgende tidsrom fra 541 millioner år siden og frem til i dag, kjent som Fanerozoikum Eon, begynte oksygenkrevende livsformer (metazoa) å dukke opp.
Mengden av oksygen i atmosfæren har variert i løpet av de siste 600 millioner år, og nådde en topp på rundt 30 % for rundt 280 millioner år siden, altså betydelig høyere enn dagens nivå på 21 %. De to viktigste prosessene som styrer endringer i atmosfærens oksygeninnhold er: Planter som bruker karbondioksid fra atmosfæren, og slipper ut oksygen. Nedbryting av pyrit og vulkanutbrudd som fører til frigivelse av svovel i atmosfæren, som senere oksiderer og dermed reduserer mengden av oksygen i atmosfæren. Imidlertid vil vulkanutbrudd også frigjøre karbondioksid, som planter i neste omgang kan konvertere til oksygen. De eksakte årsakene til variasjonen i mengden av oksygen i atmosfæren er ikke kjent. Perioder med mye oksygen i atmosfæren er forbundet med rask utvikling av dyr. Dagens nivå på 21 % oksygen er høyt nok for rask utvikling av dyr.
Den vitenskapelige konsensus er at de menneskeskapte klimagassene som for tiden akkumuleres i atmosfæren er den viktigste årsaken til global oppvarming.
Tyrannida
Tyrannida er en parvorden med spurvefugler (Passeriformes) i infraorden Tyrannides, som dessuten består av parvordenen Furnariida.
Jordens atmosfære
Bilder fra rommet
19. oktober 2015 opprettet NASA et nettsted som viser daglige bilder av jordens dagside. . Bildene er tatt fra Deep Space Climate Observatory (DSCOVR) og viser jorden mens den roterer i løpet av en dag.
Tyrannida
Tyrannida består av arter med tilhold i den nye verden.
Inndeling
Tyrannida teller 589 arter som er fordelt i 154 slekter, 8 tribus, 15 underfamilier og 10 familier. Inndelingen følger Ohlson ''et. al.(2013a) og Taxonomy in Flux Checklist 3.01'', men i denne gruppen gjenstår det mye forskning før slektsforholdene mellom familiene, slektene og artene nærmer seg en trygg avklaring. Norske navn følger NOF, men norske navn i parentes er nødvendigvis ikke offentlige navn.
Purpurfjellobservatoriet
Purpurfjellobservatoriet (kinesisk: 紫金山天文台, pinyin: Zĭjīnshān Tiānwéntái), også kjent som Zijinshan astronomiske observatorium, er et astronomisk observatorium som befinner seg i purpurfjellene i Nanjing, Kina. Observatoriet ble åpnet i 1934.
Observatoriet har blitt brukt til oppdagelsene av kometene 60P/Tsuchinshan og 62P/Tsuchinshan, såvel som av den ikke-periodiske kometen C/1977 V1 (Tsuchinshan), også kjent som komet 1977 X.
Totalt 147 asteroider er også blitt oppdaget ved observatoriet, deriblant de trojanske asteroidene 2223 Sarpedon, 2260 Neoptolemus, 2363 Cebriones, 2456 Palamedes, såvel som 3494 Purple Mountain, som er oppkalt etter fjellkjeden.
Salimedemningen
Salime-demningen er en demning med vannkraftverk i elva Rio Navia i provinsen Asturias i det nordvestre Spania. Elva renner nordover og ut i Biskayabukta. Anlegget ligger 2 km øst for småbyene Santa Maria og Grandas de Salime.
Demningen er 128 meter høy og 250 meter lang. Reservoaret har et areal på 6,85 km² (685 hektar), og vannmasser med volum inntil 266 millioner m³.
Demningene på Navia-elva, regnet nedenfra og oppover vassdraget, er:
Vigevano
Vigevano er en by og en kommune i provinsen Pavia i regionen Lombardia i Italia med rundt 60 000 innbyggere.
Historie
Romerne kalte byen Victumulae og ble berørt av andre punerkrig da slaget ved Ticinus mot Hannibal i 218 f.Kr. ble utkjempet i nærheten og romerne slo Hannibal.
Vigevano blir også nevnt på 1100-tallet som favorittresidensen til den lombardiske kongen Arduin på grunn av de gode jaktmulighetene i omegnen. Vigevano ble i middelalderen beseiret og tatt av Milano (i 1201 og 1275). I 1328 ble den overgitt til Azzone Visconti og deretter ble den del av Milanos politikkområde. Kirken St Pietro Martiere ble bygget med det tilhørende dominikanske klosteret av Filippo Maria Visconti i 1445, som da var hersker i Milano. De siste årene av hans styre ble byen tatt under kontroll av Francesco Sforza som selv var fra byen. Da han hadde sikret sitt maktgrunnlag i Lombardia, sørget Sforza at byens posisjon ble viktigere, blant annet med et bispesete.
Kjente mennesker fra Vigevano
Skuespilleren Eleonora Duse ble født her i 1858 og matematikeren Gian-Carlo Rota i 1932.
Vestfold Golfklubb
Klubben arrangerte Challenge Tour-turneringen Norwegian Challenge i 2004.
Litauen under EM i svømmesport 2018
Litauen deltok under EM i svømmesport 2018 i Glasgow i Storbritannia fra 3. til 12. august 2018.
Claude Reignier Conder
Claude Reignier Conder (født 29. desember 1848 i Cheltenham, død 16. februar 1910 samme sted) var en britisk offiser, palestinaforsker, hettittolog og egyptolog.
Liv og virke
Han var ingeniøroffiser, og nedstammet fra Louis-François Roubiliac. Fra 1875 til 1878 og fra 1881 til 1882 ledet han i oppdrag av Palestine Exploration Fund landmålingsarbeide og områdestudier i Palestina. Også Herbert Kitchener var med på dette arbeidet. De samlede informasjoner om områdets topografi og flora og fauna ble offentliggjort i det åttebinds verk The Survey of Western Palestine Including a Survey of Eastern Palestine.
Han tok del i felttoget mot Mahdi-oppstanden i 1882, likeså i militære operasjoner 1884–85 i Sør-Afrika.
The Giving Pledge
The Giving Pledge er et initiativ startet i 2009 av de amerikanske milliardærene Warren Buffett og Bill Gates hvor andre amerikanske milliardærer oppfordres til å gi bort minst halvparten av sin formue til veldedige formål i løpet av sin levetid.
Buffett og Gates har per 2020 fått 210 milliardærer fra 23 land til å forplikte seg og oppropet har fått bred omtale i media. Blant de som har forpliktet seg er Michael Bloomberg, Larry Ellison, Ted Turner, Mark Zuckerberg, Elon Musk og Katja og Nicolai Tangen.
The Race Is On (album)
The Race Is On er et musikkalbum med Sha-Boom, utgitt i 2005. Dette er bandets hittil siste plate.
Patau syndrom
Trisomi 13, også kjent som Patau syndrom, er en kromosomfeil hvor det finnes et tredje kromosom 13. Syndromet ble først beskrevet av Erasmus Bartholin i 1657, men den underliggende genetiske mutasjonen ble først stadfestet av Dr. Klaus Patau i 1960. I likhet med andre trisomier, (Downs syndrom, Edwards syndrom), øker risikoen for at fosteret får en trisomi ettersom kvinnens alder øker. Patau syndrom oppstår i ~1:5000 levende fødsler.
Årsak
I de fleste tilfeller av Patau syndrom er årsaken trisomi 13, hvor det finnes tre versjoner av kromosom 13, mot normalt kun ett kromosompar. I noen få tilfeller av Patau syndrom har kun noen av individets celler trisomi 13. Dette resulterer i en blanding av friske celler og celler med ekstra arvemateriale, slike tilfeller kalles mosaikk Patau.
Patau syndrom er som regel ikke arvet fra foreldrene, men oppstår tilfeldig under dannelsen av egg- og sædceller. Egg og sædceller har normalt 23 individuelle kromosomer hver, når unnfangelsen skjer settes disse kromosomene sammen og danner 23 kromosompar med totalt 46 kromosomer. Når en egg- eller sædcelle får en ekstra versjon av kromosom 13, skaper dette konflikt ved unnfangelsen (non-disjunction) og resultatet er en trisomi.
Mosaic Patau er heller ikke arvet, men oppstår under celledeling mens fosteret er ungt. Dette gir en blanding av friske celler og celler med trisomi.
Felles for alle disse versjonene av Patau syndrom er at det finnes mer informasjon fra kromosom 13 enn det som er normalt. Det er altså dette ekstra arvematerialet som skaper misdannelsene.
Presentasjon
Individer med Patau syndrom er som regel alvorlig fysisk og psykisk utviklingshemmet. Trisomien gjør også at fosteret utvikler seg meget sakte. Underutviklede ansiktstrekk og muskelmasse, hjertefeil og manglende organfunksjoner er typiske trekk ved Patau syndrom.
Prognose
I 95% av tilfellene resulterer Patau syndrom i spontanabort i de første ukene av svangerskapet. Av de som overlever svangerskapet dør 82-85% innen en måned, og 85-90% dør innen ett år. De spedbarn som lever lenger enn ett år har som regel mindre misdannelser, men de er fremdeles så alvorlige at fremtidsprognosen er meget dårlig. Problemer med fordøyelsesystemet og luftveiene i kombinasjon med alvorlige nevrologiske misdannelser, skaper komplikasjoner for barnet som gjør det vanskelig å overleve behandling. Det er 5 kjente tilfeller i medisinsk litteratur om pasienter med Patau syndrom som har levd i mer enn 10 år.
Historie
Patau syndrom ble først kjent som en kromosomfeil i 1960. Det ble oppdaget tilfeller blant stammebefolkningen på øyer i Stillehavet. Det ble først antatt at dette var resultatet av stråling fra atomprøvesprengninger i området. Stammene ble da flyttet et stykke unna prøveområdene og tilbake igjen. Alt dette skjedde på en tid da man ikke visste hvor lenge radioaktiv stråling var på et dødelig og sterkt skadelig nivå etter en atomprøvesprengning.
Holla
Det meste av Holla kommune, med 4 093 innbyggere, ble slått sammen med Lunde 1. januar 1964 til den nye Nome kommune. Valebø krets i Holla, med 259 innbyggere, ble på samme tid slått sammen med Gjerpen, Skien og Solum til den nye Skien kommune. Tradisjonelt regnes Holla som en del av Grenland, men som følge av sammenslåingen til Nome kommune har bygda senere ofte blitt regnet som en del av Midt-Telemark.
Navnet Holla (tidligere også skrevet Holden eller Hollen) kommer av norrønt hallr, dvs. «hellende» eller «skrånende», og vin, «naturlig eng».
Para iz budusjtsjego
Para iz budusjtsjego (originaltittel: Пара из будущего) er en russisk film fra 2021 regissert av Aleksej Nuzjnyj.
Handling
Historien er lagt til år 2040, og finner sted i Nizjnij Novgorod. Filmen forteller om et par som har vært gift i 20 år, når de ønsker å ta ut skilsmisse. Men de har ikke denne muligheten, fordi dette koster veldig mye penger.
Men plutselig begynne de å tenke veldig mye på fortiden, og den dagen han fridde til henne - og de virkelig ønsket å gifte seg med hverandre.
Sigurd Slåttebrekk
Han ble ansatt ansatt ved NMH som klaverlærer og stipendiat i 2000. Han forsket gjennom årene 2005-2010 på romantisk-historisk framførelsespraksis slik den finnes dokumentert i tidlig opptakshistorie, med spesielt fokus på Edvard Griegs innspillinger av egne verk fra 1903. Prosjektet munnet ut i utgivelsen «Chasing the Butterfly».
Sigurd Slåttebrekk var elev ved Stavanger katedralskole. Slåttebrekk fikk i oppveksten klaverundervisning av sin mor Karin Helene Slåttebrekk og Ingeborg Songe-Møller, før han begynte studiene ved Norges musikkhøgskole med professor Einar Steen-Nøkleberg. Slåttebrekk studerte senere også ved the Juilliard School i New York med Jerome Lowenthal, ved Tokyo College of Music med Kazuhiko Nakajima, i solistenklasse ved Hochschule für Musik, Tanz und Medien i Hannover med Einar Steen-Nøkleberg, og en periode med Lazar Berman.
Diana Bacosi
Diana Bacosi (født 13. juli 1983 i Città della Pieve) er en italiensk skytter som konkurrerer i hagleskyting. Hun startet å skyte i en alder av 14. Hun representerte sitt land under Sommer-OL 2016 i Rio de Janeiro hvor hun vant gullmedalje i leirdueskyting for kvinner.
Under Sommer-OL 2020 i Tokyo som ble arrangert i 2021, tok hun sølv i skeet.
Håkon Austbø
Jon Håkon Austbø (født 22. oktober 1948 i Kongsberg) er en norsk klassisk pianist, og siden 2007 professor ved Institutt for musikk og dans ved Universitetet i Stavanger. Han er spesielt kjent for sine tolkninger av klavermusikken til Olivier Messiaen og Aleksandr Skrjabin.
Liv
Håkon Austbø var elev hos Hildegunn Reuter, og han hadde opptredener med Musikselskabet Harmoniens Orkester i 1963. Hans debutkonsert i Universitetets Aula i 1964 vakte stor oppsikt. Austbø studerte deretter i Paris i årene 1966-71 (fra 1969 til 1971 med komponisten og organisten Olivier Messiaen). I 1971 vant han den åpne franske Messiaen-pianokonkurransen. Siden studerte han ved Julliard School of Music i New York og Staatliche Hochschule für Musik i München. I 1970-årene ble han blant annet kjent som kammermusiker gjennom Trio du Nord sammen med Ole Böhn og Hege Waldeland. Austbø var lenge bosatt i Nederland, hvor han først var dosent ved konservatoriet i Utrecht og senere ansatt ved konservatoriet i Amsterdam. Fra januar 2007 har han vært professor ved Universitetet i Stavanger, institutt for musikk og dans.
Han vant Kritikerprisen i 1989, og har dessuten mottatt Spellemannprisen tre ganger. For soloalbumene Skrjabin – piano sonater og Messiaen – Vingt Regards vant han klassen klassisk musikk/samtidsmusikk henholdsvis under Spellemannprisen 1989 og Spellemannprisen 1994. Sammen med Truls Mørk vant han klassen kammermusikk under Spellemannprisen 1991 for Verker av Franck, Chausson, Debussy, Poulenc. I 1998 vant han Edison-prisen for sin innspilling av Messiaens Catalogue d'oiseaux og Petites Esquisses d'oiseaux, og ble i 2013 belønnet med den franske utmerkelsen Chevalier de l'Ordre des Arts et des Lettres. For sitt mangeårige arbeid med komponisten Aleksandr Skrjabins musikk er han også visepresident i det internasjonale Skrjabin-selskap i Moskva.
Familie
Håkon Austbø er sønnesønn av Johan Austbø og svoger til Pål Steigan.
Martin Behaim
Martin Behaim, også Martin Bohemus, födt 6. oktober 1459 i Nürnberg, død 29. juli 1507 i Lisboa, var en tysk astronom og kartograf.
Den globus som han fikk laget i 1492, kalt Erdapfel, er den eldste som ennå finnes bevart.
Morbach
Morbach er en Gemeinde/kommune i Landkreis Bernkastel-Wittlich i Rheinland-Pfalz i Tyskland. Den er også statlig anerkjent som kursted på grunn av sitt klima (Luftkurort).
Ortsteile
Morbach rt inndelt i de følgende Ortsteile:
Historie
Inntil til de kommunale administrative reformer i Rheinland-Pfalz] i 1969, tilhørte Morbach Landkreis Bernkastel, som hadde sitt sete i Bernkastel-Kues. Kommunen ble konsolidert den 31. desember 1974 da den nye Gemeinde Morbach ble dannet ut av selve Morbach og de 18 til da selvadministerte kommunene Bischofsdhron, Elzerath, Gonzerath, Gutenthal, Haag, Heinzerath, Hinzerath, Hoxel, Hundheim, Hunolstein, Merscheid, Morscheid-Riedenburg, Odert, Rapperath, Wederath, Weiperath, Wenigerath og Wolzburg.
Innen det som er Wenigerath var frem til 1985 US Air Forces Wenigerath Munitions Depot. Fra 1950-tallet hadde flere hundre amerikanske United States Air Force Munitions Systems personell, også kjent som «ammo troops», arbeidet ved det skalte Wenigerath Non-Nuclear Munitions Storage Area og bodd i Morbach og omliggende landsbyer som støtte for NATO-operasjoner ut fra Hahn Air base ikke langt unna. Det tidligere områder for bomber («bomb dumps»), som ikke lenge var operativt etter Sovjetunionens sammenbrudd og slutten av den kalde krigen, ble et område med vindturbiner, fotovoltaiske celler og forskjellige teknologier som samlet utgjør en «energifarm».
Eritrean Airlines
Eritrean Airlines er et eritreisk flyselskap med hovedkvarter på Asmara internasjonale lufthavn. Det er heleid av landets regjering. Flygningene ble avlyst fra 2008, og flyselskapet opererte kun få hajj-reiser hvert år. I 2011 ble det gjenoprettet under ny ledelse, og flygningene ble gjenopptatt.
Yu Xiumin
Yu Xiumin (født 1983) er en kinesisk skytter som konkurrerer i hagleskyting. Hun har ingen større internasjonale meritter, men tok blant annet en andreplass under et verdenscupstevne i 2015.
Ferjesambandet Stavanger–Vassøy
Ferjesambandet Stavanger–Vassøy forbinder Jorenholmen gamle ferjekai i Stavanger med Vassøy, det er del av fylkesvei 4568 i Rogaland. Strekningen driftes av L. Rødne & Sønner AS.
Overfartstiden er 20 minutter over en strekning på 4,4 km, den blir betjent av ferjen MF «Rygerbuen» med 17 avganger daglig i hver retning om hverdagen.
Polen under EM i svømmesport 2012
Polen deltok under EM i svømmesport 2012 i Debrecen, Ungarn, og Eindhoven, Nederland fra 14. til 27. mai 2012.
Børglum
Børglum et sted i det vestlige Vendsyssel i Jylland med under 200 innbyggere. På grunn av det lave folketallet defineres Børglum fra 2007 ikke lenger som landsby.
Børglum befinner seg 8 kilometer vest for Vrå og 8 kilometer øst for Løkken. På stedet ligger Børglum kirke fra 1937. To kilometer vest for Børglum ligger Børglum kloster.
Kunståret 1884
Kunståret 1884 er en oversikt over hendelser, fødte og avdøde kunstnerpersonligheter i 1884.
Mountain Chute-demningen
Mountain Chute-demningen er en demning med vannkraftverk på Ottawa River i provinsen Ontario, Canada. Det har en installert vannkraftkapasitet på 170 MW, fordelt på 2 enheter ferdigstilt i 1967. Operatør er selskapet Ontario Power Generation.
DAR
DAR kan vise til:
Einar Steen-Nøkleberg
Einar Steen-Nøkleberg (født 25. april 1944 i Østre Toten) er en norsk klassisk pianist. Han vant Spellemannprisen 1976 i klassen klassisk musikk/samtidsmusikk for albumet Norsk barokk og galanterier og Gammleng-prisen i klassen klassisk i 1996.
Atysilla
Atysilla er en slekt av biller som har larver som eter planterøtter. De hører til undergruppen oldenborrer (Melolonthinae) i den store gruppen skarabider (Scarabaeoidea).
Einar Steen-Nøkleberg
Steen-Nøkleberg har studert hos Nicolai Dirdal og Hans Leygraf. Han har spilt inn mer en 50 plater og er blant annet kjent for sine Grieg-tolkninger. Han er også leder for Oslo Griegselskap.
Atysilla
Levevis
Larvene lever i jorda der de eter på røtter.
Einar Steen-Nøkleberg
Fra 1975 til 1981 var Steen-Nøkleberg professor i klaver på Staatliche Hochschule für Musik i Hannover, Tyskland. Han har en internasjonal karriere som solist og har spilt i London, Paris, Berlin, Tokyo, Moskva, Mexico by, New York, Hamburg og København og vært på turne i USA og det tidligere Sovjetunionen flere ganger.
Atysilla
Utbredelse
Én art lever i Etiopia og én i Kamerun, de øvrige er utbredt fra den Den demokratiske republikken Kongo og sørover i Afrika.
Einar Steen-Nøkleberg
Han vant Deutsches Klavierwettbewerb 1968 og Norsk pianistkonkurranse 1972 og har mottatt Kritikerprisen 1975, Spellemannprisen 1976, Lindemanprisen 1987 og Griegprisen 1988.
Einar Steen-Nøkleberg ble i 1995 utnevnt til ridder av 1. klasse av St. Olavs Orden for sin innsats for norsk musikkliv.
RMS «Olympic»
RMS (også SS) «Olympic» (kallesignal: MKC) var et britisk-flagget transatlantisk passasjerskip / atlanterhavsskip som ble bygget fra 1908 til 1911 av Harland and Wolff i Belfast i Nord-Irland for det britiske rederiet White Star Line som det første av tre skip i White Star Lines Olympic-klassen, de andre var søsterskipene RMS «Titanic» og HMHS «Britannic». I motsetning til sine to yngre søsterskip, hadde «Olympic» en lang karriere som spente over 24 år fra 1911 til 1935. Dette inkluderte tjeneste som et troppetransportskip under første verdenskrig, noe som ga henne kallenavnet Old Reliable. «Olympic» returnerte med suksess til siviltjeneste etter krigen og tjente sine eiere i 1920-årene og inn i første halvdel av 1930-årene, selv om økt konkurranse og nedgangen i handelen under Den store depresjonen etter 1930, gjorde tjenesten hennes stadig mer ulønnsom.
«Olympic» var det største passasjerskipet / atlanterhavsskipet i verden i to perioder i løpet av 1911 til 1913, kun kort avbrutt av hennes litt større søsterskip, «Titanic» (som hadde samme mål dimensjoner, men hadde høyere bruttotonnasje på grunn av endringer i interiøret sitt), før hun ble overgått av det tyske passasjerskipet / atlanterhavsskipet SS «Imperator». «Olympic» beholdte også tittelen som det største passasjerskipet / atlanterhavsskipet noensinne bygget i Storbritannia frem til RMS «Queen Mary» ble sjøsatt i 1934, kun avbrutt av de korte karrierene til sine litt større søsterskip.
I motsetning til «Olympic», hadde de andre skipene i klassen, «Titanic» og «Britannic», ikke lang levetid. Natt til 15. april 1912 kolliderte «Titanic» med et isfjell i Nord-Atlanteren og sank på sin jomfrutur fra Southampton til New York, forliset krevde mer enn 1 500 menneskeliv. «Britannic» derimot ble truffet av en mine eller en torpedo hvor hun like etter kantret og sank utenfor øya Kea nær Hellas ved Middelhavet den 21. november 1916, 30 mennesker mistet livet under forliset.
I 1935 ble «Olympic» tatt ut av transatlantisk fart, og seilte fra New York for siste gang den 5. april med kurs til Storbritannia for å bli lagt opp for opplag. Hennes nye eiere vurderte i en kort periode å bruke henne til sommercruise, men denne ideen ble forlatt og hun ble deretter lagt ut for salg. Blant de potensielle kjøperne var det en syndikat som foreslo å gjøre henne om til et flytende hotell utenfor sørkysten av Frankrike, men dette ble det ikke noe av. Etter å ha vært i opplag i fem måneder sammen med sin tidligere rival, RMS «Mauretania», ble hun solgt til parlamentsmedlemmet John Jarvis for 97 500 pund, for så å bli delvis hugget opp i Jarrow i England for å gi arbeid til regionen som var preget av nedgangstidene. Overbygget på skipet ble revet ned i 1936, og i 1937 ble det klinkebygde skroget slept til Inverkeithing i Skottland til et skipsopphuggingsfirma kalt TW. Ward der opphuggingen ble ferdig samme året.
Da «Olympic» ble tatt ut av tjeneste hadde hun seilt 257 transatlantiske rundturer over Atlanterhavet, transportert 430 000 passasjerer på kommersielle seilaser, og tilbakelagt nesten 1,8 millioner mil (2,9 millioner kilometer).
Jon Dørsjø
Jon Dørsjø (født 19. januar 1919, død 16. mars 1990) var en norsk journalist og forfatter. Han arbeidet i en årrekke i Dagbladet. Han var blant grunnleggerne av Norsk journalisthøgskole og var skolens første rektor fra 1965 til 1983.
Unni og Jon Dørsjøs minnepris
Sammen med sin kone Unni Dørsjø innstiftet han «Unni og Jon Dørsjøs minnepris», som skulle deles ut av Norske Kvinners Sanitetsforening til innvandrere som har bidratt positivt til det norske samfunnet. Prisen ble første gang delt ut i 2001. De første årene ble prisen tildelt personer som hadde bidratt positivt til integrering av innvandrere i det norske samfunnet. Senere ble statuttene endret, slik at prisen skulle tildeles lokallag av NKS som påskjønnelse for arbeid for eldre og/eller barn av innvandrere i Norge.
Tolimán (vulkan)
Tolimán er en 3 158 meter høy stratovulkan nær den sørlige bredden av Atitlánsjøen i Guatemala. Mellom Tolimán og sjøen ligger lavadomen Cerro de Oro, og sør for vulkanen ligger Atitlán-vulkanen.
Serbia under EM i svømmesport 2018
Serbia deltok under EM i svømmesport 2018 i Glasgow i Storbritannia fra 3. til 12. august 2018.
Vauxhall and I
Vauxhall and I er et album av den britiske artisten Morrissey. Albumet ble gitt ut i 1994 og blir sammen med Your Arsenal ansett som hans beste utgivelser.
Hillsboro
Hillsboro kan referere til flere steder:
Atitlán (vulkan)
Atitlán er en aktiv, konisk stratovulkan sør for Atitlánsjøen i Guatemala. Den rager 3 535 meter over havet. Mellom Atitlánvulkanen og Atitlánsjøen ligger vulkanen Tolimán. Atitlánvulkanen hadde et tosifra antall utbrudd mellom 1469 og 1853.
Helgen stavkirke
Denne stavkirken stod som dagens Helgen kirke på Helgen vestre (gnr. 54). Kirken var viet til Olav den hellige den 2. februar i et ukjent år, men det antas at stavkirken ble oppført før år 1200. Det er ført prestbol til kirken i Biskop Eysteins jordebok (1398), og sognet er nevnt i 1429 og 1477. Av Povel Huitfeldts stiftsbok (1575) fremgår det at Helgen er anneks til Holla, og dette bekreftes av Jens Nilssøn i forbindelse med en visitas i 1598.
I en besiktigelsesrapport fra 1666 sies kirken å være en «Trækirke, bygget af Stolper med planker». Den skal da ha hatt tårn, og den ene siden av kortaket skal ha vært tekket med spon og den andre med tegl. Det ser ut til at det var meningen at hele taket skulle tekkes med tegl. Lite annet synes kjent om stavkirkens beskaffenhet, og det antas at den ble revet da dagens kirke ble oppført i 1735.
Gjenstander fra stavkirken
Et krusifiks fra 1200-tallet er overført til dagens kirke, og det samme er to klokker fra ca. 1200. Av gjenstander fra etter reformasjonen må en alterbok fra 1664 og en salmebok fra 1699 antas å ha fulgt den samme veien. Et par lysestaker av ukjent alder, men i en stil som var utbredt på 1500- og 1600-tallet, er å finne i Folkemuseets kirkekunstutstilling. Enkelte andre gjenstander knyttes til stavkirken uten at deres alder synes dokumentert. Dette gjelder en døpefont (der kummen med treutskjæringer er eldst, mens foten er nyere), kalk og disk, messingstaker mm.
Ferjesambandet Haugesund–Utsira
Ferjesambandet Haugesund–Utsira forbinder Garpaskjær Ferjekai i Haugesund med Utsira, det er del av fylkesvei 4854 i Rogaland. Strekningen driftes av Rutebåten Utsira AS. Anløpskaien på Utsira er normalt Nordevågen, med Sørevågen som alternativ dersom værforhold eller frakt av last gjør det påkrevet.
Overfartstiden er 70 minutter over en strekning på 26,5–27,2 km, den blir betjent av MS «Utsira» med 3-4 avganger daglig i hver retning.
I Never Promised You a Rose Garden
I Never Promised You a Rose Garden har flere betydninger:
Theodor Hoffmann
Liv
Hoffmann arbeidet fra 1949 til 1951 i landbruket. Fra 1951 til 1952 var han leder i Pionerorganisasjon Ernst Thälmann. I 1952 ble han matros i Seepolizei. Han gikk på offisersskolen til Volkspolizei-See i Stralsund og gikk i 1956 inn i Sozialistische Einheitspartei Deutschlands (SED). Til 1959 var han kommandant for en torpedobåt. Fra 1960 til 1963 gikk han på Sjøkrigsakademiet «Marsjall av Sovjetunionen A.A. Gretsjko» i Sovjetunionen og avsluttet sitt studium der med et diplom i militærvitenskap. Han hadde i forbindelse med studiet forskjellige lederfunksjoner i 6. flotilje i Volksmarine.
Fra 1971 til 1974 var han sjef for 6. flotilje med grad av Fregattenkapitän. Deretter ble han stedfortredende stabssjef for operativt arbeid i Volksmarine. I 1985 ble han utnevnt til stedfortredende sjef for Volksmarine og sjef for staben, i 1987 ble han sjef for Volksmarine og stedfortreder for forsvarsministeren med rang av viseadmiral.
Annet
I 1993 utgav Hoffmann bok om sine opplevelser de siste dagene NVA eksisterte; Das letzte Kommando; Ein Minister erinnert sich. I 1995 gav han ut sin selvbiografi Kommando Ostsee; Vom Matrosen zum Admiral.
Didymocantha
Didymocantha er en slekt av biller som tilhører den artsrike underfamilien Cerambycinae i familien trebukker (Cerambycidae).
Utseende
Middelsstore, blanke, lyst brunlige trebukker med lange antenner. Pronotum har rundede sider med en ganske liten tann i midten. Dekkvingene er parallellsidige.
Luftfart
Luftfart er trafikk med luftfartøyer, maskiner konstruert av mennesker for flyvninger i atmosfæren. Begrepet kan også knyttes til aktiviteter, industri og myndigheter forbundet med fly.
Historie
25. april 1783 satte brødrene Montgolfier med sin første varmluftsballong utviklingen i gang. Ballongen, som ikke hadde personer ombord, kom 300 m opp i luften før den sank ned igjen. Under den tredje flygningen brødrene gjennomførte den 19. september samme år ble en and, en hane og en sau de første levende vesener som tok til luften i en ballong, og den 15. oktober ble Francois Pilâtre de Rozier det første mennesket. I begge tilfeller var ballongen festet til bakken med et rep.
Den 21. november 1783 gjennomførte Francois Pilâtre de Rozier og Marquis d'Arlandes den første frie flygning i en Montgolfiér. De fløy i 25 minutter og tilbakela en distanse på 5,5 km.
I mellomtiden hadde Jaques Charles demonstrert en modell av en hydrogenballong den 27. august 1783, og bare noen dager etter at de Rozier og d'Arlandes fløy tok han sammen med Nicolas Robert til luften den 1. desember 1783.
Man innså fort varmluftballongens begrensninger, i og med at den bare kunne fly i medvind. Behovet for en ballong som kunne styres uavhengig av vindretningen ble fort åpenbart. Det ble gjort flere forsøk på å bygge luftskip, som manøvrerbare ballonger ble kalt, på 1800-tallet, men det var ikke før brasilianeren Alberto Santos-Dumont kombinerte en forlenget ballong med en forbrenningsmotor at man fikk et luftfartøy som kunne brukes til rutineflyvninger. 19. oktober 1901 ble han verdensberømt da han fløy sitt luftskip «Nummer seks» over Paris. Santos-Dumonts suksess med sine luftskip beviste at kontrollert flyvning var mulig.
17. desember 1903 gjorde brødrene Wright den første motoriserte flyvningen med et fly som var tyngre enn luft. Flyet deres var riktignok ikke i stand til å gjøre mer enn kortere flyvninger på grunn av problemer med styringen. Da flyene ble utstyrt med balanseror ble de mye lettere å manøvrere, og bare et tiår senere, ved begynnelsen av 1. verdenskrig, var flyene gode nok til å brukes til rekognosering og til og med angrep på mål på bakken.
Det var likevel luftskipene som først ble tatt i bruk til å frakte mennesker og gods etterhvert som designet ble større og mer stabilt. De mest kjente fartøyene av denne typen var dem som ble laget av det tyske Zeppelin-selskapet. Graf Zeppelin var kanskje det mest suksessrike luftskipet, og det fløy over en million kilometer inkludert en flyvning rund jorden i august 1929. Den faste Zeppelinruten var mellom Europa og USA i konkurranse med de store oseandamperne.
Lee Bo-ra
Lee Bo-ra (født 16. august 1986) er en sørkoreansk skøyteløper som deltok i hurtigløp under Vinter-OL 2010 i Vancouver i Canada i øvelsen 1000 meter damer, der hun endte på 26.-plass.
Luftfart
Historie
Luftskipenes dominans over flyene, som til å begynne med bare hadde en rekkevidde på rundt hundre kilometer, ble mindre og mindre ettersom designet av flyene ble bedre og bedre. Luftskipenes gullalder tok brått slutt 6. juni 1937 da luftskipet Hindenburg tok fyr og 36 mennesker omkom. Forsøk på å erstatte hydrogen med helium som løftegass, skaffet ikke passasjerene tilbake, og foretaket gikk nedenom.
Livslyst
Livslyst er et musikkalbum med Arnold B Family, utgitt i 1995.
Luftfart
Historie
Store framskritt ble gjort i 1920- og 1930-årene med tanke på utvikling av flydesign. En av modellene med størst suksess var Douglas DC-3 som ble det første passasjerflyet som gikk i passasjertrafikk med overskudd. Ved begynnelsen av 2. verdenskrig hadde mange byer bygget flyplasser og det var i tillegg mange kvalifiserte piloter. Krigen førte også med seg mange innovasjoner innen luftfarten, blant annet det første jetflyet.
Rundt 1950-årene vokste utviklingen av sivile jetfly, og det første passasjerflyet som fikk stor utbredelse var Boeing 707. Samtidig fikk man også turbopropmotorer på mellomklasseflyene slik at mindre ruter kunne betjenes mer uavhengig av værforholdene.
Siden 1960-årene har vi fått komposittrammer og stillere, mer effektive motorer, men de viktigste innovasjonene har funnet sted på områdene styring og instrumenter. Med radar, GPS og stadig mindre plasskrevende datamaskiner har cockpiten forandret seg dramatisk de siste årene, og navigering og manøvrering har blitt adskillig bedre.
Sivil luftfart
Med sivil luftfart menes all ikke-militær flyvning, både rutefly og andre fly.
Rutefly
Selv om det tidligere har vært flere er det i dag kun fem store leverandører av fly til ruteflyvninger i verden:
Mest trafikkerte flyruter:
Globale erfaringer etter utbygging av over 20 000 km høyhastighetsbane for 250 km/t eller raskere, er at slike baner erstatter fly nærmest helt på reiser under 50 mil, mens flyruter på over 150 mil ikke blir særlig påvirket. Blir reisetiden under 2 timer fra sentrum til sentrum er flyet utkonkurrert, er reisetiden over 5 timer tar ikke toget nevneverdig markedsandel.
Strekninger med flest flyreiser og 50 mil eller mindre mellom byene:
Listen inkluderer ikke flyruter over brede havstrekninger. Nærmest til å være på listen er Düsseldorf-München og Amsterdam-London. Flytrafikken Istanbul-Izmir antas å være på nivå med Madrid-Barcelona, men tallet er ikke kjent. Tallet for Oslo-København inkluderer flytrafikk Göteborg-København. Tallet for Oslo-Stavanger inkluderer Oslo-Kristiansand. Inkluderer man heller Oslo-Haugesund blir tallet bare rundt 100 passasjerer lavere per dag. Tettbefolkede Japan har flere korte flystrekninger med høy trafikk selv om de har høyhastighetsbaner. Derfor skal Japan nå bygge en enda raskere maglevbane fra Tokyo til Osaka, for å få ned flytrafikken. Også fra Rio de Janeiro til São Paulo kommer det høyhastighetstog. Trafikken med fly Madrid-Barcelona var mer enn dobbelt så høy før høyhastighetstoget der kom. Utbyggingen av høyhastighetstog i Tyskland og Norge er mer beskjeden, selv om landene nå domnerer listen over mest trafikkerte korte flyruter. Et vanlig langdistansetog som de norske Signatur-togene gir med avgang hver time fra kl 06 til 22 i begge retninger en transportkapasitet på 2,4 millioner seter i året og 3 200 seter per retning per dag. Et mulig opplegg for lyntogstrekninger fra Oslo kunne vært direktetog til endepunktene én gang i timen og mer hyppigstoppende tog som stopper fem ganger på veien på motsatt halvtime.
Annen sivil luftfart
Under annen sivil luftfart regnes alle flyvninger som ikke er militære eller i fast rute. Dette kan være alt fra en hangglidning til en Boeing 747 med gods. Størstedelen av alle flyvninger på en vanlig dag vil falle inn under denne kategorien.
På grunn av spennet i aktiviteter som faller inn i denne kategorien er det vanskelig å si noe generelt om den. Vi finner blant annet forretningsflyvninger, private flyvninger, flytrening, flyfotografering, luftambulanser, skogbrannslukking og mange andre typer flyvninger her.
Det er mange flere produsenter av små og mellomstore fly enn av de store ruteflyene. Eksempler på slike produsenter er Beriev, Cessna, Piper og Beechcraft.
Militær luftfart
Enkle ballonger ble brukt til overvåkning og rekognosering så tidlig som det 18. århundre. Over mange år har militære fly blitt bygget for å møte stadig høyere krav til kapasitet og presisjon. Kampen blant produsenter om kontraktene er hard, og forhandlingsrundene går gjerne over flere år. Flyene som blir valgt ut fra faktorer som kostnad, prestasjoner og produksjonshastighet.