cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Norsk utdanningspolitikk etter 1945
Forskning inn i politikken
Lederen for PFI i perioden 1950-74, Johannes Sandven kritiserte i ettertid Arbeiderpartiet for at forsøksrådet bedrev bestillingsforskning, og derfor ikke kunne legitimeres av fagmiljøet. Sandven mente at Arbeiderpartiet aktivt lette etter dokumentasjon de kunne bruke når de skulle legitimere forskningen sin. I en OECD-rapport fra 1971 konkluderes det med at arbeidet ved forsøksrådet for skoleverket ikke bare hadde drevet med forsøk, men også satt i gang flere permanente endringer i skolene ute i kommunene. Noen har i ettertid hevdet at innføringen av 9-årig grunnskole kan sies å være gjort på bakgrunn av noe de kalte forskning eller faglig grunnlag, men at det i virkeligheten kun var et sosialpolitisk ønske. Forsøksrådets rolle viste seg først og fremst å være et retorisk virkemiddel i Arbeiderpartiets reform-planer.
El Qlaile
El Qlaile er en liten landsby i det sørlige Libanon, ca. ti km sør for Tyros. Den har arkeologiske minner fra kristen oldtid. Her er også et mausoleum for profeten Umran, som ifølge en muslimsk tradisjon var jomfru Marias far.
Mitt Julealbum
Mitt Julealbum er et musikkalbum med Bjøro Håland, utgitt i 1983. Albumet lå 3 uker på VG-lista og endte med 5.-plass som beste plassering.
Cato Holtet
Cato Holtet (født 3. mars 1963) er en tidligere norsk fotballspiller. Han ble toppscorer for Kongsvinger i 1987 med elleve mål.
Småriddersporeslekta
Smårriddersporeslekta (Consolida) er en slekt av ettårige urter i soleiefamilien. Det er beskrevet 59 godkjente arter i småriddersporeslekta mens 14 andre er i undergrupper av artsnivå, men det er også beskrevet 7 arter med tvilsom sikkerhet. Artene vokser på alle verdens kontinenter, bortsett fra Antarktis.
Kjennetegn
Artene er ettårige planter. Artene har to ganger tredelte blader med trådsmale fliker. Blomstene består av en kort klase monosymmetriske blomster, der de to øvre honningbladene er sammenvokst. Ett fruktblad blir omdannet til frøskjermer. Den blir av og til slått sammen med den nærstående slekten riddersporeslekta (Delphium). Plantene dyrkes litt i hager, men de forviller seg også, og opptrer da som ugras. Men noe kommer også inn som frøforurensning. Noe funnene ved kornsiloer tyder på. Ingen av disse artene vokser opprinnelig i Norge. Men åkerridderspore er vanlig lenger sørover i Europa.
Giftighet
Alle artene i småriddersporeslekta er meget giftige, og de inneholder nor-diterpenalkaloider, men småriddersporeslektas toksiner og giftighet er på langt nær så ille som stor— og prakthjelm. . Men giftstoffenes molekyler har samme grunnbygning, så de har samme effekt som akonitin, men er ikke riktig så giftig. Et av toksinene er finner i småriddersporeslekta er bl.a. konsolidin.
Ingrid av Danmark
Ingrid av Danmark (Ingrid Victoria Sofia Lovisa Margareta) (født 28. mars 1910 på Stockholms slott, død 7. november 2000 på Fredensborg slott) var Danmarks dronning som ektefelle av Frederik IX fra 1947 til 1972, og mor til Danmarks nåværende dronning, Margrethe II.
Bakgrunn
Hun ble født som prinsesse av Sverige, og var den eneste datteren til kong Gustaf VI Adolf av Sverige og hans første hustru, Margaret. Ingrid var bare ti år da moren døde, og tre år senere giftet faren seg på nytt med Louise Mountbatten.
Ekteskap med kronprins Frederik av Danmark
Den 24. mai 1935 giftet prinsesse Ingrid seg med Danmarks kronprins Frederik. Vielsen fant sted i Storkyrkan i Stockholm.
Kronprinsparet fikk tre døtre:
Dronning
20. april 1947 døde kong Christian X av Danmark, og Frederik ble kong Frederik IX av Danmark med Ingrid som sin dronning. Ettersom det nye kongeparet ikke hadde noen sønner, måtte loven forandres i 1953. Den ga også kvinner arverett, men likevel etter eventuelle brødre. Dette medførte at prinsesse Margrethe ble tronfølger i stedet for sin onkel, prins Knud.
14. januar 1972 ble dronning Ingrid enke. Hennes datter ble regjerende dronning med navnet Margrethe II.
Dronning Ingrid skulle leve livet som enke i nesten tretti år. Denne tiden brukte hun særlig på sin familie, som med tiden ble tallrik. Foruten Margrethes to sønner, fikk Benedikte tre barn med sin tyske ektemann, mens Anne-Marie, som ble dronning av Hellas, fikk hele fem barn. Dronning Ingrid rakk også å oppleve å bli oldemor.
7. november 2000 sovnet Danmarks elskede enkedronning stille inn.
Norsk Journalistlag
Norsk Journalistlag (NJ) er et frittstående fagforbund som organiserer journalister, eller som organisasjonen selv definerer det: «Medlemmer i NJ skal arbeide på grunnlag av retten til fri informasjon og hensynet til faglig integritet i samsvar med Vær Varsom-plakaten.»
NJ organiserer det aller meste av landets papiravisjournalister samt en stor del av de redaksjonelle medarbeiderne i radio, TV og nettaviser. NJ nådde i 2008 en topp i medlemsutviklingen, med 9739 NJ-medlemmer. Ved utgangen av 2016 var antallet 8379 medlemmer.
Organisasjonen ble etablert 1. april 1946, men flere av organisasjonens 15 lokallag er mye eldre enn det. Eldst er Oslo Journalistklubb, nå NJ Oslo, hvis forgjenger Kristiania Journalistklub ble stiftet i 1894. Deretter fulgte Trondhjems Journalistklub (i dag NJ Trøndelag) i 1902, mens Bergen kom etter i 1904 med Nordre Bergenhus presseforening (dagens NJ Bergen).
NJ har egne konsernlag for NRK, Amedia, Schibsted, Polaris Media og Mentor Media.
Frilansmedlemmene er organisert i NJ Frilans.
NJ er både en tarifforganisasjon som representerer medlemmene i forhandlinger med arbeidsgiverorganisasjonene i hovedoppgjør. Men organisasjonen driver også med mediepolitikk, dels som selvstendig aktør og kommentator, dels gjennom medieorganisasjonens fellesorgan Norsk Presseforbund.
NJ er en av eierne av etterutdanningsinstitusjonen Institutt for Journalistikk i Oslo.
NJs sekretariat ligger i Oslo, hvor det arbeider vel 20 mennesker. NJ utgir nettpublikasjonen Journalisten. Den internasjonale tilknytningen til NJ er gjennom Nordisk Journalistforbund, European Federation of Journalists og International Federation of Journalists.
Trymprisen
Norsk Journalistlag deler ut Trymprisen til personer som har arbeidet for sine kollergers ve og vel gjennom organisasjonsarbeid. Mangeårig leder og generalsekretær i NJ, Trygve Moe (med kallenavnet «Trym»), har gitt navn til prisen, og er også den som deler ut prisen på organisasjonens landsmøte. Prisen består av et stipend på 20.000 kroner.
Søgne prestegjeld
Søgne prestegjeld var et prestegjeld tilhørende Mandal prosti i Agder og Telemark bispedømme i Den norske kirke. Det omfattet sogn i tidligere Søgne, nå Kristiansand kommune i Agder fylke, og hovedkirken var Søgne kirke.
Søgne prestegjeld og dets sogn er nå en del av Kristiansand kirkelige fellesråd, som er underlagt Kristiansand domprosti.
Historikk
Sygna sókn (norrønt) har sin opprinnelse fra kristningen av landet. Søgne antas å være lagt under Oddernes prestegjeld i førreformatorisk tid, da det var behov for å tilpasse den kirkelige inndelingen til folketallet og bosetningsmønsteret etter Svartedauden.
Prestegjeldet er i 1620 omtalt i Graagaas som Søgne Præstegjeld under Mandals Prouistij tilhørende Stavanger stift. Ved kgl. res. av 6. mai 1682 ble prestegjeldet overført til det nye Christianssands stift.
Ved kgl. res. 24. oktober 1969 ble Finsland sogn overført fra Bjelland prestegjeld til Søgne prestegjeld.
Ved avviklingen bestod Søgne prestegjeld av menighetene i Søgne, Greipstad og Finsland.
Fra 2004 ble prestegjeldene som administrativ enhet faset ut av Den norske kirke, og fra 2012 gikk de også ut av lovverket.
Moussaka
Moussaka (gresk: μουσακάς; tyrkisk: musakka) er en gratinert matrett som stammer fra Midtøsten, men som også er typisk for balkanske kjøkken. Retten er best kjent fra Tyrkia og Hellas, men den er utbredt i store deler av Midtøsten og på Balkan. . Moussaka består i hovedsak av aubergine, tomat, lam, hvitløk og diverse urter. Salat og brød blir gjerne også servert som tilbehør. Mousakka lages i forskjellige former og variasjoner i de ulike landene og geografiske områdene hvor denne er utbredt.
Bjøro Håland ’87
Bjøro Håland '87 er et musikkalbum med Bjøro Håland, utgitt i 1987.
Marin grense
Et steds marine grense er havets høyeste nivå etter siste istid. I siste istid var blant annet hele Skandinavia dekket av is. Isdekkets størrelse var på sitt høyeste nivå for 23 000 år siden.
Eallin
Eallin er et musikkalbum med Mari Boine, utgitt i 1996.
Marin grense
Vekten av isen gjorde at jordskorpen ble trykket ned (dette er et ca. 1:3 forhold; for eksempel 100 m is trykket landskapet ned 30 m, 200 m is trykket landskapet ned 60 m osv.). Isen i Skandinavia var tykkest over sentrale deler av Bottenviken i Sverige, der istykkelsen var ca. 3 000 m. Det vil si at jordskorpen var trykket ned ca. 1 000 m i forhold til i dag.
Landhevningen i tiden etter issmeltingen foregikk først raskt, senere i et mer sakte tempo. Omkring Bottenviken, der landskapet er flatt, foregår landhevningen fortsatt så hurtig at den er merkbar i løpet av et menneskeliv.
Theory of mind
For å kunne forholde seg sosialt til andre mennesker er det nødvendig å forstå at mennesker er tenkende vesener som handler ut fra hvordan de oppfatter situasjoner. En slik grunnleggende psykologisk innsikt har blitt kalt theory of mind, eller mentalisering. Det er en teori fordi andres mentale tilstander ikke lar seg direkte observere (Berk, 2009).
Marin grense
Marin grense er det høyeste nivået som havet har hatt på et sted etter at det ble fritt for is og man forkorter det gjerne med MG. Den marine grensen bestemmes ved høyden av strandhakk, strandlinjer og breelvdelta, ofte med rester etter marine dyr. MG kan med stor nøyaktighet også bestemmes ved å analysere kjerneprøver fra myr, der hver millimeter av kjernen representerer avleiringer som kan dateres ved hjelp av karbondatering.
Grunnen til at havet sto høyere ved slutten av istiden er at hele den fennoskandiske landplaten ble presset ned på grunn av vekten til ismassene. Da isen smeltet, flommet havet inn over det nedtrykte landet. Da landet sakte steg opp igjen, trakk havet seg tilbake, og landet ble tørt. Dette er en prosess som startet for 10,000 år siden og som stadig pågår.
Theory of mind
En teori om sinnet er ifølge Sodian og Kristen (2010) evnen til å attribuere mentale tilstander (tanker, kunnskap, tro og emosjoner) til seg selv og andre, samt det å forstå at andre mennesker kan ha andre mentale tilstander enn seg selv.
Marin grense
Den beste jorden for landbruk i Norge ligger under den marine grensen, gjerne på sand og leire som ble dannet da området var oversvømt. Noen av disse områdene har kvikkleire og er utsatt for store og små leirras.
Den marine grense har også betydning innen arkeologi. De eldste spor etter mennesker som bodde i strandkanten finner man i dag omkring den marine grensen. Funnet av Norges første boplasser fra eldre steinalder, Fosnakulturen, ble gjort av en geolog som studerte strandlinjene, og fant stein som var bearbeidet av mennesker.
Theory of mind
Utvikling av teori om sinnet
Ifølge Berk (2009) oppdager barnet tidlig at mennesker har egne intensjoner, tanker og følelser. Språkutviklingen som begynner for fullt i 2-årsalderen bidrar til en økt forståelse for dette, samt det at disse intensjonene, tankene og følelsene er annerledes enn de barnet selv har (Turnbull & Carpendale, 2009). I begynnelsen utvikler barnet en naiv teori om sinnet som ofte benevnes som «desire theory of mind» (Siegler, 1999). På dette stedet i utviklingen tror barnet at mennesker handler ut fra sine ønsker. Dette er ikke tilfelle, og barnet utvikler snart en «belief theory of mind» som er en mer sofistikert modell, der både tro, tanker og ønsker påvirker mennesket. Denne overgangen viser hvordan barn går fra en relativt konkret forståelse til en mer abstrakt resonnering (Berk, 2009)
Sentrale eksperiment
En viktig milepæl i barns utvikling av en teori om sinnet er evnen til å attribuere «falske antagelser» – å forstå at falske antagelser kan styre menneskers atferd. (Berk, 2009)
Ifølge Berk (2009) er ulike tester tatt i bruk for å undersøke barns teori om sinnet. En av dem er «falsk antagelsesoppgave». Et eksempel på en slik oppgave er en forsker og et barn som sitter rundt et bord. På bordet ligger det to bokser. Den ene boksen er merket med «plaster», mens den andre er umerket. Barnet blir spurt om hvor han/ hun tror plastrene er. Ofte peker de på boksen merket med «plaster». Forskeren åpner boksene og viser at det er motsatt. Den umerkede boksen inneholder plastrene, den merkede boksen er tom. Etterpå blir hånddukken «Pam» introdusert og barnet blir spurt om hvor han/hun tror at «Pam» vil lete etter plaster (Berk, 2009).
For å lykkes på slike oppgaver, må barn forstå at menneskers handlinger ikke er bestemt av den virkelige verdenen, men av deres mentale representasjoner av verden, som enten er korrekte eller ikke (Lind & Bowler, 2009).
Bare en liten andel av 3-åringer mestrer denne oppgaven, ved å svare «den merkede boksen». De fleste 4-åringer svarer korrekt, noe som kan indikere at utviklingen er stor på dette alderstrinnet (Berk, 2009, Lind & Bowler, 2009).
Etter hvert som barnets forståelse av sinnet videreutvikles, forstår barnet at andre mennesker kan ha meninger om andre som noen ganger kan være feil. I denne forbindelse tas det gjerne i bruk et eksperiment som kalles «andre ordens falsk antagelse» (Berk, 2009). Et eksempel på en slik test er at barnet ser på tre bilder som illustrerer historien som forskeren forteller. En slik historie kan være: «Jason har fått et brev fra en venn. Lisa ønsker å lese brevet, men Jason vil ikke at hun skal det. Jason putter brevet under puten sin. Jason forlater rommet for å hjelpe moren sin. Mens Jason er borte tar Lisa brevet og leser det. Jason returnerer og ser Lisa, men Lisa ser ikke Jason. Deretter putter Lisa brevet på pulten til Jason. Hvor tror Lisa at Jason vil lete etter brevet?» (Berk, 2009).
I senere tid har det blitt rettet kritikk mot slike eksperimenter på bakgrunn av påstander om at slike tester krever flere evner enn en teori om sinnet, som for eksempel hukommelse og kognitive evner med hensyn til å forstå spørsmål som blir stilt (Bloom & German, 2000).
Hjernemekanismer
Ved hjelp av bl.a. fMRI har flere områder i blitt satt i sammenheng med teorien om sinnet. Blant disse er medial prefrontal cortex (mPFC), temporal-parietale områder og anterior paracigulate cortex (Saxe, Schulz & Jiang, 2006, Gallagher & Frith, 2003). Det er likevel behov for videre forskning på dette området for å kartlegge sentrale mekanismer som er involvert i menneskers teori om sinnet.
Short SC.7 Skyvan
Skyvan er en høyvinget to-motors helmetall endekker med et høyt horisontalt haleror med to sideror. Skyvan fløy første gang 17. januar 1963.
Short 330 og Short 360 er forlengede utgaver av den originale SC-7. De er beregnet på regionale flyselskaper.
Byggingen startet i Belfast i 1960 og den første prototypen fløy første gang 17. januar 1963. Prototypen var utstyrt med to Continental stempelmotorer. Senere ble det installert Turbomeca Astazou turboprop-motorer. I alt ble det bygget 153 Skyvans (pluss prototypen) fram til produksjonen opphørte i 1986. Skyvans har vært i brukt hos et stort antall sivile og militære operatører.
Skyvan i Norge
Det karakteriske transportflyet, med gode STOL-egenskaper og stort internt lastevolum i forhold til størrelsen, kom til Norge for første gang i 1973 etter Braathens' datterselskap Airexecutive Norway A/S kjøpte den første Skyliner i sommeren 1973 under registeringen LN-NPA. Flyet var ment for oljeleting i Vest-Afrika. Til sammen ble tre Skyvan-fly kjøpt av Airexecutive, LN-NPA (Skyliner Srs. 3) i 1973, LN-NPC (Skyliner Srs. 3A) og LN-NPG (Skyliner Srs. 3A-100) i 1975. Alle tre flyene ble satt inn i rutetrafikk for Forsvaret som trengte flytransport for permisjonsreising fra juli 1975 og fram til 1984, i tillegg ble de brukt for sivile fraktoppdrag, mannskapsflyvning og som fallskjermfly, etter hvert som disse ble utkontraktert til både militære og sivile oppdragsgivere.
Franc Pribošek
Franc Pribošek (født 14. januar 1917, død 1981) var en jugoslavisk skihopper.
Short SC.7 Skyvan
Skyvan i Norge
Det var forskjellige livery på disse flyene helt siden mai 1973, først ut var LN-NPA som ble markedsført som «Braathens Airexecutive Norway» med Braathens skrifter og Airexecutives farger som var hvitt topp, blå midtstripe, hvitt ministripe og grå bunn. I senere tid ble fargepregningen endret til hvitt topp, rød midtstripe og mørkeblå bunn. I 1980 skiftet selskapet tilbake til sitt opprinnelige navn før 1973, Busy Bee of Norway, men bare LN-NPG ble omlakkert til de velkjente Busy Bee-fargene med gul midtstripe og svarte sidestriper på hvit bakgrunn.
Alle tre flyene ble solgt etter hvert som ledige Fokker Friendship-fly ble overført fra Braathens. To av flyene er fortsatt i virksomhet som OE-FDK (LN-NPA) og OH-SHA (LN-NPC). Det tredje flyet (LN-NPG) som 9Q-CDA skal ha forulykket over Kongo i 1998.
Vidar Sanderud
Vidar Sanderud (født 14. desember 1961) er en norsk tidligere fotballspiller.
Polen-Litauens tre delinger
Polen-Litauens tre delinger er hvordan monarki-republikken Polen-Litauen mot slutten av 1700-tallet ble delt mellom Preussen, Russland og Østerrike. Delingene gjorde ende på Det polsk-litauiske samveldet som ble etablert ved Lublinunionen i 1569 og som hadde vært i personalunion siden 1385. Polen-Litauen hadde fungert som en buffer mellom Russland, Preussen (senere Tyskland) og Østerrike (senere Østerrike-Ungarn). Med Polen-Litauen oppdelt delte de tre landene grenser og med økende europeisk nasjonalisme førte det til militarisering og økt fare for konflikt.
Oppdeling
Delingene foregikk i tre omganger:
Etter Napoleonskrigene, da Napoléon Bonaparte gjenopprettet en polsk stat i form av Hertugdømmet Warszawa, gjorde de tre statene som hadde delt Polen-Litauen om territoriene til formelt delvis selvstendige regioner:
Det ble lovet å anerkjenne polsk språk og kultur og det polske folkets rettigheter, men løftene ble ikke overholdt og områdene ble snart annektert på nytt.
Man taler noen ganger om Polens fjerde deling, som da kan bety en av de følgende:
Bakgrunn
Under første halvdel av 1700-tallet ble det relativt svake Polen-Litauen beskyttet ved sider av den europeiske maktbalansen, dette snudde imidlertid i andre halvdel av århundret, etter Frankrikes nederlag i syvårskrigen. For den sveitsiske historikeren Jacob Burckhardt var de tre delingene det grelleste eksemplet på hvordan tre stater i maktbalansens navn påtok seg å partere et land som ikke evnet å etablere tilstrekkelige ressurser for selvforsvar.
Etterspill
Den britiske politikeren Edmund Burke var kritisk til delingen, og mente den ville ha alvorlige langsiktige konsekvenser. Polen-Litauen hadde fungert som en buffer mellom Russland, Preussen (senere Tyskland) og Østerrike (senere Østerrike-Ungarn). Med Polen-Litauen oppdelt delte de tre landene grenser og med økende europeisk nasjonalisme førte det til militarisering og økt fare for konflikt. Etter Napoleonskrigene ble gjenreising av en polsk stat en stadig mer populær sak hos liberale i Vest-Europa, og det kulminerte med at polsk uavhengighet ble en av Wilsons 14 punkter, som amerikansk krav til fredsforhandlingene etter første verdenskrig.
Lugude herred
Lugude herred (tidligere Lyuthgud, svensk Luggude) var et herred beliggende i Helsingborg len i det nordvestlige Skåne. I herredet lå bl.a. Krapperup slott, Kulla Gunnarstorp slott, Vram Gunnarstorp slott og Billesholm borgruin.
Kartprojeksjon
Kartprojeksjon er den metode man bruker når man på et kart skal overføre Jordens eller et annet rundt himmellegemes overflatetrekk til et flatt kart. Det fins flere typer kartprojeksjoner. De fleste vil ha både fordeler og ulemper.
I en såkalt sylinderprojeksjon vil man lage et firkantet kart. Her overføres overflatetrekkene til en sylinder som så brettes ut. Andre metoder er såkalt valseprojeksjon, flateprojeksjon eller kjegleprojeksjon.
Det er et spørsmål om kartet man får vil være korrekt når det gjelder areal, når det gjelder avstand eller når det gjelder landeformer. Et kart kan i mange tilfeller være korrekt med hensyn til to av disse kravene, men ikke alle tre. Det går også an å lage et kart hvor man inngår et kompromiss mellom kravene og derfor ikke er fullstendig korrekt på noen av områdene, men forsøker å få færrest mulig feil på alle tre.
Australia under Sommer-OL 1896
Australia under sommer-OL 1896. Én utøver fra Australia deltok i to grener under de første moderne olympiske leker 1896 i Athen. Australia kom på åttendeplass med to gullmedaljer.
Medaljer
Det ble ikke delt ut gull-, sølv- og bronsemedaljer under sommer-OL 1896 i Athen. Vinneren fikk sølvmedalje, og den som kom på andreplass fikk bronse. Det var først under sommer-OL 1904 det ble utdelt medaljer til de tre beste, men IOC har med tilbakevirkende kraft besluttet at medaljefordelingen også gjelder for de olympiske leker 1896 i Athen og 1900 i Paris.
Edwin Flack vant også en bronsemedalje i tennis, double for herrer, sammen med britiske George S. Robertson.
Landkreis Darmstadt-Dieburg
Landkreis Darmstadt-Dieburg er en landkreis i Regierungsbezirk Darmstadt, i den tyske delstaten Hessen.
Kretsen er kjent for Messelgruven som står på UNESCOs verdensarvliste siden 1995. Gruven er rik på subtropiske og tropiske fossiler av dyr og planter.
Kretsen ble opprettet 1. januar 1977 gjennom den hessiske forvaltningsreformen.
Det andre slaget om Moss
Det andre slaget om Moss var et av de få større sammenstøtene under Karl XIIs første felttog i Norge i 1716. Mellom 2,000 og 3,000 soldater deltok i det som ble et hardt og blodig slag. Den norske erobringen av Moss sluttførte strategien som gikk ut på å avskjære den svenske hæren på cirka 6,000 mann i og omkring Christiania (dagens Oslo). Tapet av Moss tvang svenskene til å trekke seg ut av fra Christiania, en uke senere.
Bakgrunn
Mens Karl XII hadde dratt på erobringsferd sørover i Europa, hvor han blant annet tilbrakte 5 år i Tyrkia, hadde tsar Peter I av Russland erobret tilbake Finland, Danmark hadde tatt Bremen-Verden og prøvde å lokke Georg av Hannover og England inn i et forbund, videre rustet Fredrik Vilhelm I av Preussen opp troppene sine for å angripe Sverige. Karl 12. hadde mye å forsvare, og dette måtte skje fort.
Derfor startet Karl XII en offensiv inn i Norge i begynnelsen av året 1716, med den hensikt å tvinge Danmark-Norge ut av krigen og få en fredsavtale med Danmark-Norge som kunne bryte opp den sterke alliansen mot Sverige. Men svenskekongens første felttog i Norge kom i vanskeligheter bare få dager etter at det startet. Da våren kom, hadde en av de viktigste betingelsene for å lykkes med felttoget forsvunnet. 4,500 norske soldater hadde blitt sendt til Nord-Tyskland og Danmark i 1715. Derfor mente svenskene å ha et overtak på det norske forsvaret. Svenskenes styrker besto for det meste av leiesoldater, mot de norske bondesoldatene med liten militærtrening og dårlig utstyr. Men svenskene tapte mye tid på en resultatløs beleiring av Akershus festning, samtidig som det norske forsvaret hadde vist seg overlegent på grunn av fordeler i terrenget og et seigt forsvar. Etter at isen brøt opp på våren, kom den danske viseadmiralen Christian Carl Gabel (1679–1748) til Norge med til sammen tre kamperfarne og veltrente regulære regimenter med om lag 4,000 mann, den 17. april 1716.
Under det viktige krigsrådet på Gjellebekk skanse tidlig i april, hadde den norske kommandoen bestemt seg for å avskjære svenskehæren som sto i Norge. Deretter skulle hovedvekten av de nyankomne forsterkningene ikke sendes til vestfronten ved Gjellebekk skanse, der svenskene hadde en sterk hærgruppe i god orden. I stedet skulle de sendes til den sydlige flanken sikret av festningsbyen Fredrikstad. Derfra ville nordmennene avskjære de viktige kommunikasjonslinjene mellom svenskekongens styrker i Christiania og Sverige. Ledelsen over de norske styrkene mente at det viktigste var at svenskenes base i Moss ble nøytralisert. Ved å overta dette støttepunktet, ville avskjæringen av svenskehæren i Christiania være fullført.
Oppdraget, som ble beordret av oberst Vincents Budde, som tidligere hadde vist seg som en skikket offiser, var ikke enkelt. En svensk bataljon var stasjonert i Moss under den dyktige og modige oberst Falkenberg. I likhet med soldatene sine, var han en sann karoliner. Oberst Falkenberg besluttet å forlate besittelsene på nordsiden av Moss, der Moss Jernverk (anlagt 1704) lå, og legge stillingene i byens sentrum. Slik ble sentrum omgjort til en festning, der husene rundt torget var befestet med skyteskår hugget i veggene og palisader reist på hovedgatene. Med en sterk indre kjerne ville oberst Falkenberg ha et konsentrert forsvar mot ethvert angrep fra alle hold. Norske oberst Budde tok med seg 1,000 mann av Andre Trondhjemske, Bergenhusiske og Cicignons regimenter fra Fredrikstad, men bare som del av en større plan.
Viseadmiral Gabel sluttet seg til angrepet ved å sette ut en eskadre av flere linjeskip og mindre fartøyer, som skulle frakte en avdeling med rundt 500 mann fra Smaalenske og Bergenhusiske regimenter. Disse var under kommando av oberstløytnant Henrik Jørgen Huitfeldt, og ble fraktet til Kambo nord for Moss, etter å ha seilt rundt Jeløya. Samtidig ble en sikringsavdeling på 150 mann utvalgt til å holde stand ved Kambo for mulige angrep fra den svenske hovedstyrken i nord. Krigsskipene skulle bombardere byen, dersom landoperasjonene gikk galt, men dette ble ikke nødvendig. Ved morgen den 23. april 1716 hadde Buddes styrke nådd fram. I det de rykket fram kunne de se de store linjeskipene vise seg på sjøen utenfor Moss og Kambo.
Slaget
Om morgenen klokken 6 var Huitfeldt kommet i land. Han rykket mot Mosseelven, der han fikk stengt minst to bruer. I mellomtiden ble sikringsavdelingen ved Kambo uventet angrepet av en svensk dragonstyrke på 500 mann under general Delvig. Delvig hadde ordre om overta general Aschebergs plass etter å ha arrestert ham, og så gjenopprette forbindelsen med Sverige. Heller enn å støtte oberst Falkenberg og kanskje forpurre nordmennenes plan, besluttet Delvig at kampen ved Kambo skulle avbrytes, og tok deretter en omvei sørover, enda det var 150 til 200 norske soldater som hadde samlet seg i etterkant av sammenstøtet i Mosseskogen ved Kambo. Huitfeldt hadde da fullført sitt oppdrag, som gikk ut på å forsegle to mindre bruer fra sør over Mosseelven. En kamp mellom Delvig og Huitfeldt med like sterke styrker ble avverget av general Delvigs motvilje mot å hjelpe garnisonen i Moss.
Budde fra sør gikk til angrep i to fremstøt, det ene over Bymarka mot Skovgaten og det andre gjennom Kongens gate, hvor styrkene ble mottatt med skarp ild fra det svenske forsvaret. I Moss sentrum, der Skovgaten, Enggaten og Kongens gate møttes på torget, sto kampene hardt i to timer. Palisade etter palisade ble stormet og brutt, før nordmennene tok seg inn i husene, hvor det ble rasende nærkamper. I hovedkvarteret hadde oberst Falkenberg, som før dette hadde avslått et tilbud om å få overgi seg, blitt dødelig såret. Han måtte overgi seg for å redde soldatene sine fra den massakren som ville ha blitt resultatet etter at forsvaret hans sviktet.
30 nordmenn og 100 svensker var blitt drept under de rasende kampene, og i tillegg var mange såret. Selv om svenskene hadde prestert et sterkt forsvar mot de norske soldatene, var hele garnisonen utslettet, med 100 døde og et stort antall tatt til fange. 43 offiserer og underoffiserer sammen med 468 menige, tilsammen mellom 511 og 520 svensker var tatt til fange. Svenskene hadde nå i løpet av to slag om Moss mistet over tusen mann, de fleste tatt som fanger.
Etterspillet
Da den norske erobringen av svenskenes stilling i Moss var fullført, ble 800 infanterister, støttet av 300 til 400 legdesoldater fra øvre Telemark, utplassert i Moss, som ble omgjort til et viktig støttepunkt for avskjæringen av Karl 12. og hans tropper. Et svensk utbrudd kunne ikke komme sørover i nærheten av Moss. Flere dager senere var tre dragonkompanier sendt dit. Seieren over de svenske troppene i Moss var ikke bare viktig for den norske planleggingen mot den svenske hæren, men også av stor psykologisk verdi, siden det var det første større sammenstøtet mellom regulære styrker det året. Nordmennene, oppmuntret av seieren, fikk god kampmoral. Det ville ha vært til stor nytte, om det hadde oppstått et hovedslag under Onstadsund-affæren fra 2. til 5. mai 1716.
Den nye franske bølge
Den nye franske bølgen (fransk: la Nouvelle Vague) er en stilretning innenfor fransk film som oppsto på slutten av 1950-tallet. Regissørene Jean-Luc Godard, Francois Truffaut, Jacques Demy, Jacques Rivette, Claude Chabrol, Jacques Rozier og også andre sto i spissen for retningen, som delvis var basert på den italienske neorealismen.
Alexandre Astrucs manifest «Den nye avantgardens fødsel: la camera-stylo», utgitt i L'Écran den 30. mars 1948, forfektet mer personlige filmer og et nytt filmspråk, og risset opp en del tanker som senere ble utvidet av François Truffaut og filmtidsskriftet Cahiers du cinéma. Det argumenterte for at «filmen var i prosessen å bli et nytt uttrykksmiddel på samme nivå som maleriet og romanen ... i form hvor og med en kunstner kan uttrykke sine tanker, hvor abstrakt de enn måtte være, eller oversette sine besettelser nøyaktig som han gjør i samtidens essay eller roman. Dette er hvorfor jeg vil like å fremme denne nye tidsalder for caméra-stylo.»
Mange av filmene er politiske og tar opp sosiale samfunnsmessige sammenhenger fra samtiden. Mange av representantene for Nouvelle Vague var unge regissører med erfaring som filmkritikere, fremfor alt i Cahiers du cinéma. I 1954 publiserte Truffaut her artikkelen Une certaine tendance du cinéma français (En viss tendens i fransk film), denne teksten regnes som det første teoretiske grunnlag for retningen. Også filmkritikeren og filmteoretikeren André Bazin hadde som sjefredaktør av Cahiers en avjørende innflytelse på utformingen av den franske bølgen.
Særtrekk ved den nye bølgen
Filmer fra den franske bølge var som oftest lavbudsjett-produksjoner, filmet med enkle filmkameraer, og enkelt lys- og lydutstyr. Filmmateriale med høyere lysfølsomhet hadde blitt utviklet, slik at en ofte kunne filme helt uten lysutstyr. Med dette lette utstyret kunne filmene tas opp på locations, istedenfor i et studio, for eksempel følger man mange av figurene gjennom Paris' gater. Kameraet var ofte håndholdt, dette førte til en flytende kameraføring som fort ble et kjennetegn for den franske bølgens filmer. Filmene ble ofte tatt opp i regissørens venners leiligheter, og vennene ble også flittig brukt som crew til filmene. Et annet synlig trekk ved den franske retningen er at regissørene regelmessig måtte improvisere med utstyr, som for eksempel lys. I Jean-Luc Godards Til siste åndedrag (A bout de souffle), finner man mange såkalte «Jump Cuts», brå klipping, hvor man i en scene kunne lage brudd eller ellipser. Dette bidrar til en annen oppmerksomhet rettet mot filmspråket, en fremmedgjøringseffekt. Ofte ble dialoger og replikker improvisert av skuespillerne i løpet av filmen. Filmene i den nye bølgen ble raskt forstått som et friskt pust innen fransk film.
Innflytelse på norsk film
Kvinnelige regissører som Anja Breien og Vibeke Løkkeberg har latt seg inspirere av den franske nye bølgen. Breien gikk på en fransk filmskole i den tiden da bølgens filmer hadde sitt store inntog i Frankrike. I hennes filmer Arven og Hustruer ser man at Breien helt tydelig har hentet trekk fra den franske nye bølgen.
Oldřich Buďárek
Oldřich Buďárek (født 11. mars 1915, død ukjent) var en tsjekkisk skihopper.
Schückska priset
Schückska priset er en svensk litteraturpris innstiftet av Svenska akademien i 1947. Prisen ble opprettet for å støtte og belønne et litteraturhistorisk forfatterskap. Prisen har fått sitt navn etter Henrik Schück og prisen er på 100,000 SEK (2010).
Oldřich Buďárek
Han representerte Tsjekkoslovakia under Vinter-OL 1936 i Garmisch-Partenkirchen, der han ble nummer 40 i det individuelle hopprennet.
Carole Eastman
Carole Eastman (født 19. februar 1934 i Glendale (California), død 13. februar 2004 i Los Angeles) var en amerikansk dramatiker.
Hun er blant annet kjent for stykker som Monte Hellmans The Shooting fra 1968 og Bob Rafelsons Five Easy Pieces fra 1970 som hun ble nominert til Oscar for beste originalmanus sammen med Rafelson og Mike Nichols’ The Fortune fra 1975. Hun har også brukt pseudonymet «Adrien Joyce».
Impresario
Impresario (av italiensk impresa) er en leder av et konsert- eller teaterbyrå. En impresario formidler engasjement for utøvende kunstnere eller ensembler. Impresarioen står ofte for arrangementet av den offentlige opptreden.
Liste over ordførere i Fillan
Liste over ordførere i Fillan. Fillan (med Sandstad) ble utskilt fra Hitra som egen kommune i 1886. Kommunen ble delt mellom Fillan og Sandstad i 1914, og slått sammen med Hitra og Kvenvær til den nye kommunen Hitra i 1964.
Fotnoter
<references group='lower-alpha'/>
Nahr el Bared
Nahr el Bared er en flyktningleir for palestinere ti km nord for Tripoli i det nordlige Libanon, nær kystveien. Den ble opprettet av Røde Kors i 1949 for palestinere fra området rundt Huleh-sjøen i Galilea; UNWRA overtok administrasjonen året etter.
Leiren har drøyt 24 000 beboere (2005), og i tillegg har Tripoli ca. 10 000 palestinske flyktninger registrert av UNRWA.
Leiren har fått navn etter elva Nahr el-Bared («Den kalde elva») som munner ut i Middelhavet like sør for den.
Jugoslavia under Sommer-OL 1956
Jugoslavia under Sommer-OL 1956. Trettifem sportsutøvere, trettito menn og tre kvinner fra Jugoslavia deltok i åtte sporter under Sommer-OL 1956 i Melbourne. Jugoslavia kom på 16.-plass med tre bronsemedaljer.
Liste over kulturminner i Tromsø
Liste over kulturminner i Tromsø er en oversikt over fredede og/eller bevaringsverdige bygninger og elementer i Tromsø. Data er hentet fra Riksantikvarens liste over kulturminner.
ID-nummer består av et lenket tall som går direkte til det aktuelle kulturminnet i Kulturminnesøk.
Gjensidig selskap
Selskapsformen innebærer at forsikringstagerne danner og eier selskapet, dets eventuelle aktiva og også deler den risikoen selskapet har påtatt seg. Dette innebærer altså at kunde- og eiergruppen er sammenfallende.
Selskapsformen er utbredt også internasjonalt, spesielt innenfor skadeforsikringsbransjer som sjøforsikring og brannforsikring. De gjensidige selskapene har gjerne kontakt på tvers av landegrenser, noe som blant annet bidrar til internasjonal orientering og kunnskap om forhold innen global skadeforsikring og de utfordringer selskapene møter. Innen sjøforsikring er f.eks sjørøveri igjen blitt et problem i nyere tid.
ISO 3166-2:LV
ISO 3166-2:LV er Latvias del av ISO 3166-2, som er del av ISO 3166-standarden utgitt av International Orginazation for Standardization (ISO), som definerer koder for navna til hovedinndelingene (f.eks. delstater eller fylker) av alle land med kode i ISO 3166-1.
For Latvia er det definert koder for 110 kommuner og ni republikanske byer. De ni byene har likeverdig status med kommunene.
Hver kode består av to deler, atskilt av en bindestrek. Første del er LV, ISO 3166-1 alfa-2-koden for Latvia. Andre del er en av følgende:
Endringer
Følgende endringer i Latvias oppslag har blitt kunngjort i nyhetsbrev fra ISO 3166/MA siden ISO 3166-2 først ble utgitt i 1998:
Roing under Paralympiske sommerleker 2016 – Singlesculler kvinner
Resultater
Vinneren av hvert heat gikk til finalen, resten måtte gjennom oppsamlingsheat (R).
Oppsamlingsheat
De to beste i hvert heat gikk til finalen, resten gikk til B-finalen.
Helge Jektvik
Helge Jektvik (født 25. september 1927, død 12. april 2006) var Ap-politiker og tidligere ordfører i Hitra kommune. Han ble den første Ap-ordføreren i Hitra kommune etter kommunesammenslåingen i 1964, og ble det gjennom et valgteknisk samarbeid for perioden 1983–1987 som favnet vidt, og inkluderte Rød Valgallianse, Sosialistisk Venstreparti og Fremskrittspartiet, samt Upolitisk liste og Upolitisk liste for Fjellværøy/Ulvøy (Øylista).
Vann-, avløp- og renovasjonsanlegg i Norge
Vann-, avløp- og renovasjonsanlegg i Norge (VAR) administreres av Teknisk etat innenfor hver kommune i landet. Ofte har flere kommuner gått sammen og etablert interkommunale selskaper. I Norge finnes ca. 1 600 vannverk og 2 600 renseanlegg.
Bergen
Bergen har fem hovedvannverk: Gullfjellet vannverk med Espeland vannbehandlingsanlegg forsyner 87 000 innbyggere. Jordalsvatnet vannverk forsyner 43 000 innbyggere. Svartediket vannverk tar vann fra Svartediket og Tarlebøvatnet. Omkring 53 000 innbyggere i Bergen sentrum får vannet sitt herfra. Kismul vannverk tar vannet fra Ulvvatnet for å forsyne omkring 33000 innbyggere.
Bergen har 20 renseanlegg, hvorav Holen renseanlegg, Knappen renseanlegg og Flesland renseanlegg er de største. Kommunen arbeider med planer om nye, moderne anlegg.
Frøya
Frøya kommunale vannverk distribuerer ved hjelp av Pumpestasjon Kirkdalsvannet drikkevann fra Kirkdalsvatnet til 80 prosent av kommunens innbyggere.
Hamarvik vannverk er et privat vannverk som distribuerer vann til husstander på Sør-Frøya.
Hamarområdet
Hias renser avløp fra 50 000 personer i kommunene Hamar, Løten, Ringsaker og Stange. Overføringen fra Brumunddal skjer via to 12,5 km lange sjøledninger i Mjøsa. Slam fra avløpsrensingen behandles til biomasse som omdannes til gjødsel og jordforbedring til landbruk og grøntarealer.
Hias forsyner 49 000 personer med drikkevann fra Mjøsa. Vannverket består av Hamar vannbehandlingsanlegg og Stange vannbehandlingsanlegg.
Hubert Clompe
Hubert Clompe (født 22. juli 1910, død 30. desember 1995) var en rumensk skihopper.
Vann-, avløp- og renovasjonsanlegg i Norge
Norsk Avfallshåndtering (NOAH)
På Langøya ved Holmestrand driver Norsk Avfallshåndtering et deponi for farlig avfall fra hele landet.
Hubert Clompe
Han representerte Romania under Vinter-OL 1936 i Garmisch-Partenkirchen, der han ble nummer 41 i det individuelle hopprennet.
Vann-, avløp- og renovasjonsanlegg i Norge
Oslo, Bærum, Asker og Røyken
Vestfjorden avløpsselskap (VEAS) kom i drift i 1984 og ligger på vestsiden av Bjerkås i Røyken. Renset kloakkvann slippes ut i Oslofjorden 900 meter fra land via en avløpstunnel som går opptil 90 meter under havoverflaten. Vanndypet er opptil 40 meter.
VEAS er et interkommunalt selskap som eies av kommunene Oslo, Bærum og Asker. Renseanlegget er et kjemisk og biologisk anlegg med nitrogenfjerning. Anlegget var opprinnelig et direktefellings anlegg for fosforfjerning. Det biologiske rensetinnet ble tatt i bruk i 1994.
Nye Bekkelaget renseanlegg (BRA) sto ferdig i 2001 og er et biologisk avløpsrenseanlegg med nitrogenfjerning. BRA eies av Oslo kommune, men drives av en privat driftsoperatør; Bekkelaget Vann AS (BEVAS). Anlegget behandler 40 millioner kubikkmeter avløpsvann i året som slippes ut i fjorden.
Trondheim
Ladehammeren renseanlegg er et fjellrenseanlegg som renser avløpsvann fra 115 000 personer i østre deler av Trondheim by. Renset avløpsvann slippes ut på 42 meters dyp i Trondheimsfjorden.
Høvringen renseanlegg behandler avløpsvann fra 150 000 personer i sentrum og sør- og vestlige bydeler i Trondheim. Renset avløpsvann slippes ut på 48 til 65 meters dyp i Trondheimsfjorden.
Jonsvatnet er hovedvannkilde for Trondheim og Malvik, og Leirsjøen er reservekilde. Drikkevannet renses i Vikelvdalen vannbehandlingsanlegg (VIVA).
Tønsberg Renseanlegg IKS
Renseanlegget renser avløpsvann fra kommunene Tønsberg, Færder og Re før det slippes ut i Tønsbergfjorden. Nærmere 60 000 personer er tilknyttet anlegget. I tillegg kommer det like mye forurensning fra 4 store næringsmiddelbedrifter; Findus, Nortura(Gilde), Tine Meierier og prior Eggprodukter. Anlegget var tidligere kjent som Tønsbergfjordens Avløpsutvalg - TAU.
Læringsplattform
En digital læringsplattform (engelsk: Learning Management System) eller et LMS er et system for å tilgjengeliggjøre ulike læringselementer som settes sammen til kurs og treningsprogrammer distribuert som nettbaserte kurs eller e-læring. Det gjør det mulig å organisere og tilrettelegge læringsinnholdet og administrere brukere i et nettbasert system. Dette kan bl.a. benyttes til blandet læring. I de fleste læringsplattformene kan brukerne kommunisere seg imellom ved hjelp av synkrone og asynkrone verktøy, som wiki, chat, e-post og forum.
Et LMS og et SAS (Skoleadminstrativt System) utfyller hverandre, men innehar forskjellige roller og ansvarsområder. Mens SAS-ene skal være det administrative systemet der sluttkarakterer, fravær, orden og oppførsel blir registrert og rapporter tas ut av skoleeiere, er et LMS stedet som blir brukt av lærere, elever og foresatte. Lærere gir oppgaver til elever, sender tilbakemeldinger og vurderinger. Lærere setter opp periodeplaner, planlegger skoleåret slik at læreplanmål fra Udir kan knyttes til oppgaver og tester. Kontaktlærere får oversikt og status fra øvrige faglærere, noe som skal gi et grunnlag til individuelle utviklings- og oppfølgingsplaner for elevene. Foresatte kan oppdatere seg om barnets status på skolen, og kan ofte også kommunisere med lærere via et LMS. Ideelt flyter registrert data over til SAS-et, slik at skoleeiere kan følge med på et overordnet nivå.
Det finnes både utenlandske og norske utviklere av LMS. De mest brukte innen skoleverket i Norge er nok Skooler, Fronter, itslearning, Digitalcampus og PedIT. Mange skoler velger også å bruke Microsoft Teams som LMS. Utenfor skoleverket er Storyboard sitt LMS - NLC, Netop Learning Center,  Mintras LMS (Trainingportal), Lumesses LMS (Lumesse Learning Gateway), Apropos Internett sitt LMS SmartLearn, Norsk Interaktiv AS sitt LMS MentorKit Enterprise, Didac AS sitt LMS Didac Trainer og MindIT Solutions AS sin MELS de mest brukte. De fleste systemene er kommersielt utviklet, men det finnes også alternativer basert på åpen kildekode som f.eks. Canvas og Moodle. Per november 2017 hadde Moodle rundt 120 millioner brukere på verdensbasis og var dermed verdens mest utbredte LMS.
Søtvierslekten
Søtvierslekten (latin. Solanum) er en slekt i søtvierfamilien (Solanaceae) med ca. 1700 arter i verden, der plantene er urter eller klatreplanter. Bladene er hele eller fjærdelte. Begeret har fem fliker som står utover under frøsetting, men ellers ligger inntil frukten. Blomsterkrona er flat, og pollenknappene sitter som en kjegle midt i blomsten. De åpner seg med porer i spissen. Blomstene kan være hvite, blå, fiolette eller gule samlet i klaser eller skjerm.
I Norge er det kanskje bare slyngsøtvier som ikke er innført. Resten av artene er dyrket, eller kommet inn som frø-forurensning. Der det er bare svartsøtvier som klarer seg tålelig bra hos oss. Resten pleier å være ettårige forvillede planter, som dør når frosten kommer om høsten.
Potet og aubergine har alltid vært regnet med til slekten, mens innordningen av tomat har vært kontroversiell. Opprinnelig ble den av Carl von Linné regnet med, men den er idag klassifisert som en egen slekt (Lycopersicon).
Søtvierne har karakteristiske blomster med fem spisse kronblader og røde, gule eller svarte bærfrukter som ligner små tomater. Alle artene i slekten er mere eller mindre giftige. Hos de artene som er dyrket som grønnsak, er det bare rotknollene hos potet, og fruktene hos noen få arter. Der poteter som har stått i lys og blitt grønne, er også giftige. Det er spesielt ett giftstoff som er vanlig i slekten, dette er solanin et glykoalkaloid. Det er flere stoffer også solasonin, solamargin, soladulcin og tomatidin.
Eksterne lenker
Artsnavnebasen
ചുണ്ട
Læringsplattform
Historie
Før LMS-utviklingen tok av i slutten av 1990-årene foregikk overføring av datafiler stort sett ved hjelp av FTP, Gopher, nyhetsgrupper eller e-post. Etter hvert ble det også vanlig å legge ut læringsmateriell på statiske nettsider, men mange anså dette for å være langsomt og tungvint.
Fronter, Itslearning, FirstClass, og etter hvert andre programmer tillot studenter, og senere også elever på grunnskolenivå, å utveksle informasjon på en passordbeskyttet side. Sidene ble kalt for «ROM». Læreren hadde tilgang til alle elevens rom. Elevene hadde et rom hver, og læreren kunne legge inn oppgaver. Elevene løste oppgavene og leverte disse i det samme rommet. Læreren rettet så oppgaven – og satte karakter. Dette avviker fra den opprinnelige planen for bruk av LMS, og erfaringene med systemet har vært blandet. Mot slutten av 1990-tallet begynte man å utvikle ulike webbaserte verktøy for kunnskapsdeling samt for planlegging, gjennomføring og administrasjon av IKT-støttet undervisning. LMS er en forkortelse for ”Learning Management Systems”. På norsk brukes ordet digitale læringsplattformer. Digitale læringsplattformer kan brukes som en samlebetegnelse for ulike former for digitale læringsstøttesystemer. Uninett definerer læringsplattform (LMS) slik:
''”Et LMS er et utvalg av verktøy for å støtte læringsaktiviteter og administrasjonen av dem. Verktøyene er teknisk integrert i en felles omgivelse med en felles database, og har derfor delt tilgang til dokumenter, statusinformasjon og annen informasjon. De er videre presentert gjennom et enhetlig webbasert brukergrensesnitt, hvor de opptrer visuelt og logisk konsistent overfor brukeren”''
Universiteter og høgskoler var først ute med å ta i bruk slike systemer fra midten av 90-tallet. LMS-ene har nå for alvor gjort sitt inntog i grunnskoleopplæringen. Undersøkelser fra 2005 viser at 17 % av grunnskolene og 96 % av videregående skoler, har anskaffet en digital læringsplattform.
Forskjellige læringsplattformer
Det tilbys innenfor LMS et utvalg av plattformer. Disse er i all hovedsak kommersielle produkter. De digitale læringsplattformene har det til felles at de er nettbaserte løsninger. Elevene kan logge seg inn på plattformen uansett hvor de måtte være. Plattformene er lukkede systemer der alt innhold er samlet på ett sted. De mest brukte plattformene i Norge er: