cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Robert McChesney
Robert McChesney er en amerikansk mediekritiker som for tiden underviser ved University of Illinois Urbana-Champaign. Han er særlig opptatt av sammenhengen mellom media og storkapital, og dermed en forkjemper for større uavhengighet for media. I 2000 ble han medredaktør i Monthly Review, et verv han trakk seg fra i 2004 på grunn av for mye arbeidspress. Han er imidlertid fortsatt knyttet til tidsskriftet. Han er også en av drivkreftene bak Free Press, en stiftelse som jobber for reform av media. Han har også sitt eget radioprogram, Media Matters for America på radiokanalen WILL.
Villa Busk
Huset har en 40 meter lang hovedfløy med en skifergang i lengderetningen, og et tårn som inneholder to soverom, oppholdsrom, vaskerom og bad. Tårnet og hovedfløyen er knyttet sammen av en innebygget bro som er en tverrakse på hovedfløyen. Bygningen er oppført i betong og limtre, og tårnet er panelt med redwood. Takene er tekket med kobber og skifer.
Piper PA-34 Seneca
Piper PA-34 Seneca er et amerikansk to-motors sportsfly.
PA-34 Seneca er en videreutvikling av PA-32 Cherokee Six og PA-32-3M som var en tre-motors Cherokee Six prototype. Prototypen til PA-34 Seneca fløy med to Lycoming O-360 motorer i oktober 1969, og i 1971 ble de første serieproduserte flyene levert. PA-34 har også blitt produsert på lisens i Brasil og i Polen, og i alt har mellom 5 500 og 6 000 PA-34 Seneca blitt bygget.
Iransk rial
Rial er valutaen i Iran. Én rial deles i 100 dinarer, men fordi verdien av en dinar er veldig lav, benyttes vanligvis kun hele rial.
Indiana Jones and the Last Crusade: The Graphic Adventure
Indiana Jones and the Last Crusade: The Graphic Adventure er et eventyrspill, som ble utgitt i 1989 av Lucasfilm Games (nå kjent som LucasArts) Det er det tredje spillet som bruker spillmotoren SCUMM. Utviklingen av spillet ble ledet av Noah Falstein, David Fox og Ron Gilbert.
Historien
Historien følger filmen Indiana Jones og det siste korstog som spillet også er basert på. Indy kommer i kontakt med Donovan etter at han har returnert fra turen der han fant Coronados kors. Donovan forteller ham om den hellige gral og at de har mistet kontakten med Indys far.
Flere viktige elementer fra filmen, slik som gralens broderskap, Indys venn Sallah og sekvensene med båtene i Venezia og stridsvognen i ørkenen, er ikke med i spillet.
Tekniske detaljer
Dette var et av de mest nyskapende eventyrspillene fra LucasArts. Det bygde videre på den tradisjonelle eventyrspillstrukturen ved å inkludere et poengsystem (IQ, eller «Indy Quotient») og man kunne gå gjennom spillet på flere forskjellige måter. Poengsystemet var likt det i Sierras eventyrspill, men det totale antall poeng ble bevart for hver gang du startet spillet på nytt. Den eneste måten å få alle 800 poengene på er å finne alternative løsninger til problemene man møter på spillet. For eksempel å slåss med en vakt istedenfor å lure seg rundt ham. Dette parerte en vanlig kritikk av eventyrspill; siden det er bare en måte å løse et problem på, så er det ikke noe vits i å spille spillet på nytt. Noen av de alternative måtene å kommer seg videre på var nesten umulige, slik som slåsskampen mot kontrolløren i zeppelineren.
Spillet ble originalt utgitt med EGA-grafikk på PC, og det ble senere oppdatert med VGA-grafikk og utgitt på nytt. Versjonen for FM Towns har både VGA-grafikk og musikken fra filmen som lydspor, i motsetning til PC-versjonen som har musikk i FM-format.
Spillet kom med en kopi av Henry Jones' dagbok fra filmen. Selv om den så veldig forskjellig ut i forhold til den som var i filmen, så hadde den mye bakgrunnsinformasjon. Den fungerte også som en del av kopibeskyttelsen.
Dette var det første spillet fra LucasArts som hadde verbene se og prate. I flere situasjoner ble sistnevnte brukt til å starte et primitivt dialogsystem hvor spilleren kunne velge hvilke replikker han ville si fra en liste. Dialogsystemet var fullt utviklet da The Secret of Monkey Island kom ut og det har blitt brukt i alle eventyrspill fra LucasArts siden.
Et actionspill, også basert på filmen, ble utgitt på samme tid (Indiana Jones and the Last Crusade: The Action Game). Eventyrspillet solgte dog både mere og ble bedre mottatt enn actionspillet.
Trivia
Indiana Jones and the Last Crusade: The Graphic Adventure introduserte også frasen «Hello, I'm selling these fine leather jackets» (hallo, jeg selger disse fine lærjakkene), som ble brukt som en spøk i senere spill fra LucasArts. Frasen kommer fra en intern reklamekampanje hos LucasArts da spillet ble laget.
Oppfølgere
Et siste eventyrspill med Indiana Jones ble utgitt i 1992. Det var kalt Indiana Jones and the Fate of Atlantis.
Joakim Våge Nilsen
Joakim Våge Nilsen (født 24. april 1991 i Bømlo) er en norsk fotballspiller som spiller for Vard Haugesund.
Etter to sesonger i Odd, returnerte Våge Nilsen til Haugesund.
Foran 2021-sesongen pådro han seg en skade i korsbåndet.
Gerald R. Ford internasjonale lufthavn
Må ikke forveksles med Ford airport
Gerald R. Ford internasjonale lufthavn (IATA: GRR, ICAO: KGRR) er en flyplass i Kent County i Michigan i USA. Den er oppkalt etter tidligere president Gerald Ford, som var fra området. Flyplassen dekker byen Grand Rapids og den vestre delen av delstaten.
Flyplassen ble åpnet i 1964. I 1977 fikk den status som internasjonal flyplass. I perioden 1997-2001 var den kraftig ombygd med blant annet nye rullebaner og ny terminal.
I 2004 hadde Gerald R. Ford internasjonale lufthavn for første gang mer enn 2 millioner passasjerer i året.
Sevjefluer
Sevjefluer (Periscelididae) er en liten familie av små fluer som er knyttet til sevje som flyter ut fra sår på løvtrær, et habitat de deler med de nærtbeslektede familiene almesevjefluer Aulacigastridae og trolig også Stenomicridae.
Utseende
Små (2,5– 5 mm), forholdsvis slanke fluer. Hodet er stort og bredt, like bredt som brystet, med store fasettøyne. Pannen er bred med 1-2 lange og kraftige børster ved innerkanten av hvert fasettøye. De sitter også et par kraftige børster mellom de tre punktøynene (ocelli) i pannen. Antennen er tre-leddet, det andre leddet former en hette over det tredje leddet og har en eller flere korte, kraftige børster på oversiden. Det tredje leddet er avrundet, nokså sterkt hårete, med en fjærgrenet antennebørste (arista) som sitter på oversiden nær roten. Kinnbørster (vibrissae) mangler. Brystet (thorax) er bestøvet, matt glinsende, og har flere kraftige børster. Vingene er brede, vanligvis uten fargeflekker. Beina er korte og kraftige, fremlåret (femur) er fortykket med flere rekker av lange, utstående hår. Beina er nokså tett kledt med lange hår, men mangler kraftige børster. Bakkroppen er sylindrisk, ofte med tydelige støvflekker. Larvene er nokså flate, tilspisset i hodeenden, oppdelt i 11 segmenter. Hvert segment har 1-3 par piggete, fingeraktige utvekster på sidene. På det bakerste segmented sitter et par åndehull (spirakler) ytterst på hver sin utvekst som ligner de ellers på kroppen.
Levevis
Larvene utvikler seg i utflytende sevje fra løvtrær, og de voksne fluene er også å finne nær larvehabitatet. I motsetning til almesevjefluer kan periscelididene ikke leve i tykk og seig sevje, kanskje fordi de mangler aulacigastride-larvenes lange ånderør som kan strekkes ut til overflaten. Periscelididene ser bare ut til å trives i fersk og ugjæret sevje. Også de voksne fluene drikker sevje. Larvene kan gå i dvale om sevjestrømmen de lever i tørker ut, og våkne opp igjen om sevjen på ny begynner å strømme. Disse fluene ser ut til å ha en lang utviklingstid, og overvintrer to ganger, som egg og som utvokste larver eller pupper. De voksne insektene klekkes den andre våren. Periscelididae er regnet for å være forholdsvis sjeldne fluer.
Den nasjonale fortjenstorden (Brasil)
Bakgrunn
Ordenen tildeles av Brasils president, som er ordenens stormester. Ordensrådet utgjøres av justis- og utenriksministeren, samt presidentens militære og sivile kabinettsjefer.
Inndeling
Den nasjonale fortjenstorden er inndelt i fem trinn:
I tilknytning til ordenen finnes en medalje.
Insignier
Ordensinsigniene for Den nasjonale fortjenstorden har mange likhetstrekk med den keiserlige Roseordenen. Ordenstegnet består av en hvitemaljert sekstagget stjerne i gull med gullkuler i spissene, med en lys blå midtmedaljong som bærer en armillarsfære i gull. Reversen bærer innskriften «ORDEM NACIONAL DO MÉRITO», ordenens navn på portugisisk. Stjernen er lagt på en krans av roser i rosa og grønn emalje.
Ordenstegnet er opphengt i et rødt bånd med hvite striper nær kantene.
Tom Erik Andersen
Tom Erik Andersen (født 3. august 1964 i Drammen) er en norsk billedkunstner.
Den nasjonale fortjenstorden (Brasil)
Insignier
Ordensstjernen er i gull og har seks stråler og ordenstegnet i midten. Ordenskjedet består av ledd med globuser og roser og har ordenstegnet opphengt fra sentralleddet.
Tom Erik Andersen
Han har 3 årig utdannelse fra Asker Kunstfagskole og har vært elev hos Oddmund Raudberget og Kjell Eivind Wang.
Den nasjonale fortjenstorden (Brasil)
Tildeling
Den nasjonale fortjenstorden tildeles for fremragende fortjenester av Brasil. Ordenen tildeles militære og statstjenestemenn, men bestemte regler om tjenestetid for hver grad av ordenen. For utnevnelse til ridder kreves minimum 10 års tjeneste, til offiser 15 år, kommandør 20 år, storoffiser 25 år og storkors 30 år.
Tom Erik Andersen
Andersen har en lang rekke utstillinger og mange utsmykningsoppdrag bak seg. Han er innkjøpt av en rekke selskaper og offentlige institusjoner. Hans kunst har blant annet vært benyttet i fagtidsskrifter og som bokomslag. Han er også blitt en del av skolepensum. En av hans installasjoner er omtalt i boken «Dialogos» som benyttes i 9. klassetrinn.
Den nasjonale fortjenstorden (Brasil)
Tildeling
Brasilianske statsborgere anses for ordinære medlemmer av ordenen. Det er satt begrensninger på antallet utnevnelser til ordinært ordensmedlemskap. Det kan til enhver tid bare finnes 45 storkors, 150 storoffiserer, 350 kommandører og 650 offiserer. Antallet riddere er ubegrenset. I tillegg kan utenlandske borgere utnevnes som tilleggsmedlemmer. Medlemmer må være fylt 25 ved utnevnelse.
Tom Erik Andersen
Andersen har skapt et gjenkjennelig og særegent uttrykk, og hans surrealistiske bilder formidles gjennom et rent og direkte formspråk.
Den nasjonale fortjenstorden (Brasil)
Tildeling
Det var per 2006 kun foretatt tre tildelinger av storkors med kjede.
Tom Erik Andersen
Titlene på bildene er viktige og må sees på som en del av kunstverket. Bildene har et grunnleggende hovedtema: Oss mennesker og det livet vi lever. Situasjonene han skaper kan oppfattes som melankolske eller humoristiske, men med en tydelig symbolikk. Bildene hans formidler historier som gjør oss nysgjerrige.
Skolepensum
Installasjonen; «The children of our world» er gjengitt i læreboken Dialogos, på forlaget Fag og kultur for niende klassetrinn i den norske grunnskole.
Den nasjonale fortjenstorden (Brasil)
Tildeling
Investitur foretas en gang årlig, på Brasils nasjonaldag 7. september.
Patty Fendick
Patty Fendick (født 31. mars 1965 i Sacramento, California) er en tidligere profesjonell tennisspiller.
Fendrik ble profesjonell tennisspiller i 1987 og hun vant tre single- og 25 doubleturneringer i løpet av sin tenniskarriere som varte til 1995. Hun vant en Grand Slam-tittel; 1990 i Australian Open da hun sammen med Mary Joe Fernández beseiret Gigi Fernández og Jana Novotná i damedoublefinalen.
Romanias politiske system
Romanias politiske system er et representativt, parlamentarisk demokrati.
Den utøvende makt
Landets statsoverhode kalles president (rumensk: președinte) og velges for perioder på fem år av gangen (inntil 2004 var valgperioden fire år) og dessuten ved direkte valg. Presidentembetet er tillagt betydelig utøvende makt (semipresidentialisme). Presidenten utnevner regjeringssjefen, han er øverstkommanderende for de væpnede styrker, de hemmelige tjenester og leder av det øverste råd for landets forsvar.
Statsministeren leder regjeringen. Regjeringens program må fremlegges for parlamentet som eventuelt gir dette sitt tillitsvotum.
Den lovgivende makt
Den lovgivende makta ligger hos parlamentets to kamre, deputertkammeret med 330 medlemmer og senatet med 136 medlemmer, tilsammen 466 folkevalgte. De to kamrene velges samtidig, hvert fjerde år.
Den dømmende makt
Det rumenske domstolssystem er bygget på Code civil des français. Den dømmende makta er uavhengig av den utøvende og den lovgivende makt.
Romania har en egen forfatningsdomstol (Curtea Constituțională) parallelt til de ordinære domstoler. Høyesterett (Înalta Curte de Casație și Justiție) er øverste instans for de ordinære domstoler.
Politisk utvikling etter 1989
Rumensk politikk etter Ceauseșcu var lenge dominert av det sosialdemokratiske partiet PSD og Ion Iliescu, Romanias president i 11 år.
Presidentvalget i 1996 ble vunnet av Emil Constantinescu fra CDR. Etter parlamentsvalget i 2000 kom PSD tilbake til makten, og Iliescu tilbake som president, etter å beseiret Corneliu Vadim Tudor i andre valgrunde.
Romania ble medlem av NATO i 2004. Ved parlamentsvalget i november 2004 ble PSD nok en gang største parti. Presidentvalget samme år ble imidlertid vunnet av Traian Băsescu fra sentrum-høyrepartiet Partidul Democrat-Liberal. Han var borgermester i hovedstaden București og en populær leder av opposisjonen. Băsescus motpart under valget var daværende statsminister Adrian Năstase.
Landet ble i 2007 medlem av EU. Valg til parlamentet ble avholdt i 2008 og sosialdemokratene vant med et knapt flertall. Presidentvalget i 2009 ble vunnet av Traian Băsescu, mens presidentvalget 2014 ble vunnet av Klaus Iohannis.
Pultost
Pultost er en surmelksost. Den består av løs, modnet ostemasse som er smaksatt med karve. Pultost er en av Norges nasjonale ostesorter, på lik linje med Gamalost, med tradisjoner langt tilbake i tiden. Norsk pultost er oppført på lista Smakenes Ark i regi av Slow Food-bevegelsen.
Produksjon
Pultost er laget av syrnet skummetmelk og er derfor en magerost. Karve er med på å gi Pultosten den karakteristiske smaken. Ved lagring av osten vil smaken bli kraftigere.
Industrielt produseres Pultosttypene Løiten, Hedemark og Lillehammer ved TINE Meieriet Trysil i Nybergsund, og her har produksjonen foregått helt siden meieriet i Løten ble nedlagt i 1989. I tillegg finnes det mange små gardsysterier på Østlandet som produserer pultost. I årene etter 1930 var Synnøve Findens Ostefabrikk kjent for sin pultost.
Ved produksjon av pultost brukes skummet melk, denne syrnes med homofermentative melkesyrebakterier; bakterier som ikke produserer CO2-gass, men bare melkesyre. Melkesyren vil senke pH i melken til den blir en fast, geleaktig masse, kalt koagel. Koagelet varmes så opp i en platevarmeveksler, slik at proteinene i melken felles ut. Ostemassen føres inn i en dekanter; en liggende sentrifuge. I dekanteren vil mysen skilles fra ostemassen slik at man sitter igjen med en tørrere ostemasse, med et høyt innhold av proteiner.
Ostemassen føres så gjennom en kvern, som maler ostemassen opp i ostekorn. Ostemassen føres så inn på en gjæringsbu, hvor man tilsetter en gjæringskultur som inneholder gjæren Candida rugosa, som vil være med på å gi osten sin karakteristiske smak. Et rørverk benyttes for at gjæren skal fordele seg jevnt i all osten. Avhengig av hvilken pultosttype som skal produseres varieres tid, temperatur og luftfuktighet på gjæringsbua. Etter at osten er ferdig gjæret tilsettes salt, og temperaturen senkes. Dette vil stoppe gjæringsprosessen i osten. Deretter flyttes ostemassen over i vogner før videre lagring på modningslager i 8-12 uker, avhengig av pultosttypen. Ved produksjon av pultostvarianten Løiten kjøres ostemassen i en type foodprosessor, sammen med vann, salt, karve og konserveringsmiddel til ønsket konsistens på osten. Pultostvariantene Hedemark og Lillehammer kjøres gjennom en hakke, deretter tilsettes vann, salt, karve og konserveringsmiddel. I produksjon av pultost type Løiten tilsettes mer vann enn ved produksjon av variantene Hedemark og Lillehammer, fordi denne er en mer smørbar type. Vann tilsettes i produksjonen for å justere ostens tørrstoff.
Pultostvarianten Løiten er en halvbløt, modnet ost med 1 % fett. Osten har en lysegul farge og en skarp, fyldig smak. Varianten Hedemark er en halvfast, modnet ost med 1 % fett. Osten har en litt mer kornet ostemasse, men er ellers lik Løiten i farge og smak. Pultostvarianten Lillehammer er i likhet med varianten Hedemark en halvfast, modnet ost med 1 % fett, Osten har en grynete ostemasse med lysegule og halvfaste ostekorn og har en mild og karakteristisk smak og lukt.
Etymologi
Hvor selve navnet Pultost kommer fra, er det delte meninger om. Norsk Ordbok knytter det til «pulta» (grøt, velling) fra mellomlatin. Noen mener at navnet kommer fra det danske ordet «pult» som betyr klump, derav «pultebyrde» som betyr å brekke i stykker.
Bruksområde
Det er vanligst å spise pultost på brødskiva eller i lefse. Dersom de mer kornete og løse pultosttypene Hedemark og Lillehammer skal brukes, kan det være lurt å ha et godt lag med smør på brødskiva slik at osten ikke faller av. Hedemark og Lillehammer kan også brukes i pai sammen med purreløk eller ovnsbakes sammen med poteter og bacon.
Pultost til middag serveres vanligvis med enten kalde eller varme poteter sammen med rømme og ev. spekemat. Den smørbare typen passer godt sammen med rakefisk i lefse. Ellers passer de ulike pultosttypene også til bakt potet.
Lysekloster kapell
Lysekloster kapell er en langkirke som ligger rundt 300 meter fra ruinene av Lyse kloster, i Lysefjorden i Bjørnafjorden kommune i Vestland fylke. Kapellet ble bygget av Lyseklostergodsets første private eier, stiftsskriver Nils Hanssønn Smidt, og vigslet av biskop Jens Skjelderup i forbindelse med mikkelsmesse i 1663. Kirken er i privat eie under Lysekloster hovedgård og ble bygget i tilknytning til innflytning på denne. Kapellet har en rikt utformet prekestol, svært lik den man finner i Os kirke. Kapellet har bevart en rekke eldre skatter, alterkalk fra 1664, oblateske fra 1703, vannkanne fra 1700-tallet, to store alterstaker fra 1696 og en almissesamler fra 1696. Kirketårnets spir har vindfløy med årstallet 1739. Kapellet har to kirkeklokker, en skipsklokke merket «Ulanga» og en stålklokke fra slutten av 1800-tallet.
Kapellet har 100 plasser, men på grunn av begrenset oppvarming blir det brukt bare i sommerhalvåret i forbindelse med skoleavslutninger, dåp og bryllup. Menigheten i Os bruker kapellet til gudstjenester to ganger året, andre pinsedag og en søndag i august.
Gravkapell
I 1760 fikk Henrik Hanssøn Formann (1703–1773) bygget et gravkapell på kirkens sørside. I gravkapellet ligger det 7 voksenkister og 3 barnekister:
Like vest for kirken ligger et mindre gravsted omgitt av en rullesteinsmur med gravene til Georg von Erpecom sr. (1889–1958) og hustru Birgit von Erpecom (1890–1983).
Lot (departement)
Lot er et fransk departement i regionen Occitanie. Hovedbyen er Cahors.
Bony Moronie
«Bony Moronie» er en amerikansk rock and roll-sang fra 1957 med melodi og tekst av Larry Williams. Den var hans tredje single. I USA ble sangen utgitt på Specialty 615 og i Storbritannia på London HLU 8532.
Det har blitt innspilt mange coverversjoner av «Bony Moronie», inklusive en versjon oversatt til spansk med tittelen «Popotitos».
Blant de mange artistene som har spilt inn coverversjoner av «Bony Moronie», er John Lennon på hans album fra 1975, Rock'n'Roll, The Whos liveopptreden som er inkludert på deres album fra 1994, Thirty Years of Maximum R&B , Dr. Feelgood på deres album fra 1977, «Down by the Jetty» samt Julie Covington på Amnesty Internationals veldedighetsshow, The Mermaid Frolics, i 1977.
Norsk versjon
Eldar Vågan har skrevet en humoristisk norsk tekst til «Bony Maronie». Den bærer tittelen «Skinnmagre høner» og er med på Vazelina Bilopphøggers' LP fra 1980, 24 timers service (Philips 6327 026). Platen ble produsert av Jan Paulsen.
Jacuí (elv)
Jacuí er en elv i delstaten Rio Grande do Sul i det sørligste Brasil. Den renner fra utspringet midt i delstaten, og renner sammen med den nordøstlige elva Taquari og danner brakkvannselva Guaíba i kommunen Triunfo. Guaíba fortsetter 50 km til kystlagunen Lagoa dos Patos i øst, som har forbindelse til Atlanterhavet. Ved munningen av Guaiba ligger kommunen Guaíba på sørsiden og millionbyen Porto Alegre på nordsiden.
Jacuí er om lag 800 km lang, og sammen med de andre side- og tilførselselvene til Guaibá utgjør vassdraget et nedbørsområde på 73 000 km². Vannføringen er ca. 1 900 m³/s nederst der den går gjennom kommunen Triunfo. Elveløpene i vassdraget har til tider vært sterkt forurenset av utslipp fra industri.
Sykkelhjelm
Sykkelhjelm er en type lett styrthjelm beregnet for syklister. Slike hjelmer har gradvis utviklet seg over de siste 50 år som sikkerhetsutstyr til å redusere eller hindre hodeskader ved sykling.
Testing og potensial
Hjelmer kan redusere eller hindre sår og skader som følge av støt mot hodet. Testing av hjelmer skjer ved å la dem falle fra noen meters høyde med et modellhode inni og måle reduksjon i akselerasjon. Hastigheten som oppnås i fallet i testene er omkring 22 km i timen. Dette gir en idé om hjelmenes beskyttelsspotensial. En type krefter som hjelmer generelt ikke tar høyde for, er de som virker til å rotere hodet og dermed hjernen i forhold til hodeskallen.
Debatt om påbud
Hjelmer begynte å bli vanligere i bruk omkring 1990–1995, blant annet som følge av konstruksjonen ble endret slik at de ble luftigere og lettere. Etter at vitenskapelige rapporter mente å kunne vise at sykkelhjelmer kunne redusere skadefrekvens dramatisk ble holdingskampanjer satt i gang i mange land i den vestlige verden. Syklistorganisasjoner var og er aktive i promotering av hjelmer. Etterhvert kom fram forslag om å påby hjelmer, i konkurranser og også for syklister i trafikken. Det viste seg imidlertid at mange syklister hadde motforestillinger og mente at hjelmen skapte like mange problemer som den løste. De var ubehagelige, vanskelige å stille og i veien når man skulle inn i en butikk, et kontor, et hjem eller et spisested. Hodeskader, og da spesielt alvorlige hodeskader er sjeldne, selv om bortimot alle syklister har fått en skramme eller flere.
Konsekvenser av reduksjon i sykling
Organisasjoner for hverdagssyklister, som Syklistenes Landsforening og deres mor-organisasjon, European Cyclists' Federation mente å ha belegg for at hjelmpåbud ville redusere antall syklister og totalt sett ha en negativ helseeffekt for dem som da sluttet å sykle. De negative helsemessige konskvensene ville veie mye tyngre en de positive ved reduksjon i hodeskader. Dessuten mente de at en reduksjon i sykling hadde andre negative konsekvenser, blant annet i forhold til en tendens i retning av økning i biltrafikk og tilhørende forurensing, utrygghet, støy og kostnader.
Om man ville øke syklisters sikkerhet, var det mange andre tiltak som ville virke bedre og ha færre uheldinge konsekvenser.
Nyere forskning fra blant annet USA, Vest-Europa og Australia viser dessuten at jo flere syklister, jo sikrere for hver syklist og omvendt. Så hvis antallet syklister reduseres som følge av et hjelmpåbud, vil det i seg selv ha en negativ effekt på trafikksikkerheten for den enkelte syklist (Jacobsen, 2003). En formel har blitt etablert og testet for denne sammenhengen. Grovt sett vil en dobling i antall syklister redusere risiko for de enkelte syklist med 30%. Denne effekten er kjent fra flere sammenhenger og kalles på engelsk "Safety in numbers". Dette skal være en hovedgrunn, ifølge Jacobsen, for at det er mye sikrere å sykle i Danmark og Nederland enn i andre land. I disse to landene er hjelmbruk mye sjeldnere enn i landene som man har sammenliknet med, som f.eks USA, Australia og Storbritannia.
Erfaringer med hjelmpåbud
Delstater i Australia innførte hjelmpåbud til forskjellig tid og i litt varierende former rundt 1990. New Zealand var først ut med en nasjonal lov om hjelmpåbud for alle, og er antakelig det eneste landet der en slik lov er gjeldende for alle aldersgrupper og for hele landet.
Hva resultatet var i disse landene er omdiskutert. Begge sider påberoper seg vitenskapelige studier med statistisk analyse publisert i anerkjente vitenskapelige tidsskrifter.
Både i Australia og New Zealand ble antallet syklister redusert dramatisk på samme tid, samtidig som en dreining skjedde fra sykling i trafikk som transport over til fritidssykling. Antallet hodeskader per syklist ble ikke vesentlig redusert (Robinson, DL 1996). Tidligere rapporter viste en reduksjon i antall hodeskader de første årene etter at hjelmpåbudet trådte i kraft. Hjelmpåbudet ble utropt til en suksess. Men det viste seg at man da ikke tok høyde for at antallet syklister hadde gått kraftig ned. Årssakssammenhengen for reduksjone av antallet syklister er omdiskutert, men det er enighet om at en merkbar reduksjon i sykling skjedde disse årene.
Dorothy L. Robinson, som er statistiker, har vært sentral i den vitenskapelige debatten. Hun peker på at det har vært en trend i nedadgående retnig over en årrekke i Australia og New Zealand når det gjelder trafikkskader på fotgjengere og syklister. Trenden rekker tilbake noen år før hjelmpåbudet kom. På tross av at de gjenværende syklistene i stor grad brukte hjelm kan hun ikke se at det har påvirket den underliggende trenden der skadeutviklingen for fotgjengere og syklister nærmest har variert i takt.
Innsettelsen av Barack Obama som president 2009
Innsettelsen av Barack Obama som president fant sted 20. januar 2009 etter bestemmelsene i den amerikanske grunnloven. Den tradisjonelle amerikanske innsettelsesseremonien markerte begynnelsen på Barack Obamas første periode som president i USA, samt Joe Bidens første periode som visepresident.
Zaventem (kommune)
Zaventem er en kommune i landskapet Dijleland i den belgiske provinsen Flamsk Brabant. Brussel lufthavn ligger i Zaventem.
Zaventem
Zaventem kan referere til:
Kjæmpestaden
Kjæmpestaden er et historisk festival og skuespill, med motiv fra fra Arendals historie. De første arrangementene har hatt Kornoppløpet i Arendal 1813 som motiv, men fra 2007 ble den historiske rammen utvidet. Under arrangementet, som ble avviklet om sommeren, ble "Årets kjæmpe" kåret. I 2014 var grunnlovsjubileet Kjæmpestadens hovedtema.
Kjæmpestaden har ikke unngått kritikk. Selv om denne historiske festivalen er basert på frivillig innsats fra Arendals Borgerlige Militære, Arendal historielag, Aust-Agder kulturhistoriske senter og medfører arrangementet kostnader for kommunen. Annen kritikk dreier seg om historien formidles tilstrekkelig korrekt. I Det store kornopprøret er hovedmotivet en klassisk kjærlighetshistorie der publikum får som forventet: En lykkelig slutt, gutten får jenta - og omvendt. Den reelle og livstruende hungersnøden blir bare et bakteppe.
Også navnet Kjæmpestaden var omstridt. Da begrepet ble laget, rett etter Arendalskrakket, var det med ironisk snert til byens borgerskap, som levde høyt på strå uten å tenke særlig mye på byens arbeidere og fattige. Begrepet Kjæmpestaden kommer fra et dikt med ironisk snert, forfattet av Thomas Andreas Heimdal som redigerte og utga bladet Spidskuglen. Navnet var aldri ment som heder, slik det brukes i dag.
En Kjæmpeby før og nu
der leved` man saa herlig i Glæde og Ro;
thi af Rige der fantes en uhyggelig Masse
Og naar man er rig, vil man gjerne leve godt,
og Kjæmperne, de brukte sine Indtægter flot,
og slog den ei til, om den var aldrig saa stor,
saa skrev man paa Vexler sit fine Navn og Ord.
Og saadanne Navne, de klang jo som Guld,
hvoraf de bestandig havde lommen sin fuld.
Et Hus i Byen og et Slot paa Landet
man holdt i Kjæmpernes By blandt andet;
thi Børnernes Sundhed maa vel passes paa;
Og er det ikke hyggeligt, og stadseligt tillige,
naar Eqvipagen, som venter,
fra Kontoret hjemhenter
den mødige rige?
Feisel
Feisel er en mellomting mellom en stor hammer og en liten slegge til bruk ved håndboring i fjell og stein. Betegnelsen skriver seg trolig fra tysk Fäustel (liten berghammer) og ble bragt til Norge av de tyske bergmennene som kom til sølvverket på Kongsberg fra 1623.
Den har slagflate i begge ender av hodet. Som redskap ble feisel benyttet til å slå på minebor. Hodet av jern kunne ha ulik tyngde og lengde på skaftet avhengig bruksmåte. Skaftet var av treverk (helst ask) og var glattpolert for å gli lett i hånden. Slagflaten på hodet var lite og feiselen ble ofte løftet over hodet for hvert slag noe som krevde god treffsikkerhet. Feisel til enhåndsbruk kunne ha et skaft på rundt 50 centimeter, mens for tohåndsbruk («postfeisel») der en annen holdt boret kunne ha et skaft på 100 centimeter. Fra Tjølling fortelles at de som brukte en tung feisel (2,5 kg) med en hånd holdt litt inn på skaftet og støttet den andre enden mot magen der jakken ofte hadde påsydd en lapp av lær til beskyttelse («bankelapp»). En mann som boret alene uten hjelp til å snu boret ble i Tjølling kalt «enboring» eller «enpeising». På Raumabanen sa man «einpikke» når en mann jobbet alene ved så løfte feiselen med en hånd og snu boret med den andre. «Poste» var når en mann svingte «dobbelfeiselen» med begge hender og en snudde boret. I et dypt borehull kunne boret hoppe rundt i hullet av seg selv og da kunne ta to mann slå vekselvis uten hjelp til å snu boret. For sølvgruvene på Kongsberg beskrev Morten Thrane Brünnich elleve forskjellige typer «feisel» til ulike bruksområder, der «haandfeisel» var en av de letteste med 1 til 3 pund vekt.
Ved Bergensbanens anlegg ble boring i hovedsak utført med feisel og bor. I Gravhalstunnelen ble i maskinboring tatt i bruk. På Raumbanens anlegg ble borearbeidet utført for hånd. Ved anlegg av Trollstigveien ble brukt dynamitt til sprengning etter håndboring. Ved bruk av tynt bor klarte to mann å bore 3 meter hull i løpet av en arbeidsdag. Den ene mannen svinge feiselen mens den andre snudde boret. På Ofotbanen ble det brukt maskiner til boring etter at det var satt opp kraftverk i Abiskojåkk og strømledninger strukket til anlegget. Når strømforsyningen sviktet gikk rallarne tilbake til feisel og bor. Det var vanlig at den som snudde boret sang for å holde takten.
Eliksir
Eliksir (middelalderlatin, «avkok» eller «medisin», fra arabisk الإكسير al-iksir, «pulveret») er en klar væske med søt smak som brukes til medisinske formål. Eliksiren skal tas oralt og er ment å kurere sykdommer. Når eliksiren brukes som farmasøytisk preparat, inneholder den minst én aktiv ingrediens laget til å tas oralt.
VM i landeveissykling 2011
VM i landeveissykling 2011 ble arrangert i København/Rudersdal, Danmark i perioden 19. til 25. september. Dette var den 78. utgaven av VM i landeveissykling. Temporittene ble avholdt i København og landeveisrittene i en trasé i Rudersdal Kommune.
Eliksir
I populærkulturen, for eksempel i Harry Potter-serien, er begrepet brukt om trylledrikker og lignende.
Feisel
Rallarene kunne ha feiselen som en viktig privat eiendel og tok den med seg fra anlegg til anlegg.
VM i landeveissykling 2011
For første gang siden 2004 var VM for junior integrert i samme arrangement som eliterytterne. Castelfidardo i Loreto, Italia var også VM-kandidat. Ettersom Italia hadde arrangert VM i landeveissykling 2008 i Varese ble København/Rudersdal og Danmark valgt, og det var første gang siden 1956, at Danmark arrangerte VM. Dengang ble VM også avholdt i København.
Landeveisritt
De enkelte nasjonene fikk stille med følgende antall ryttere (antall på startlista i parentes):
Temporitt
Hver nasjon kan stille med to ryttere, i tillegg til forsvarende verdensmester og regjerende «kontinent»-mestre.
Landeveisritt
De enkelte nasjonene får stille med følgende antall ryttere, i tillegg til forsvarende verdensmester og regjerende «kontinent»-mestre:
De enkelte nasjonene fikk stille med følgende antall ryttere (født i 1989-1992 og ikke kontrakt med UCI ProTeam), i tillegg til forsvarende verdensmester og regjerende «kontinent»-mestre:
Temporitt
Hver nasjon kan stille med to ryttere (født i 1989-1992 og ikke kontrakt med UCI ProTeam), i tillegg til forsvarende verdensmester og regjerende «kontinent»-mestre.
The Wire
The Wire er en amerikansk kriminalserie for fjernsyn der handlingen er lagt til Baltimore i Maryland hvor den også er produsert. Serien ble skapt, produsert, og i hovedsak skrevet av tidligere kriminaljournalist David Simon. Seriepremieren var på kabelselskapet HBO 2. juni 2002. Ved avslutningen 9. mars 2008 var det produsert 60 episoder fordelt på fem sesonger.
The Wire har et stort persongalleri med rollefigurer hovedsakelig fra miljøene rundt byens politi og narkotikahandel. Serien fokuserer ellers på ulike deler av aktivitetene og livet i storbyen Baltimore for hver sesong. De er i rekkefølge: narkotikahandelen, havnen, rådhuset, skolen og avisen. Den store skuespillerstaben er i hovedsak karakterskuespillere som er lite kjent fra tidligere roller. David Simon har uttalt at selv om serien ser ut til å være en kriminalserie, handler den «egentlig om den amerikanske storbyen, og hvordan vi lever sammen. Den handler om hvordan institusjonene virker på menneskene, og om at enten du er politimann, havnearbeider, narkotikalanger, politiker eller dommer, er du kompromittert og må godta den organisasjonen du er en del av.» Han har også uttalt at serien handler om USAs forfall.
Selv om den ikke har hatt stor kommersiell suksess eller vunnet noen viktige utmerkelser, har The Wire blitt rost av kritikerne, og er av mange ansett som en av tidenes beste TV-serier. Serien får ros for sitt realistiske bilde av det urbane liv, sine kunstneriske ambisjoner, og uvanlig dyptpløyende utforsking av sosiologiske emner.
I Norge startet sendingen av The Wire på NRK 11.november 2007. Den gikk på NRK3 søndagskvelder og i reprise på NRK1 onsdagskvelder. Siste episode i sesong 5 ble sendt 10. mai 2009.
Sesong 1
Den første sesongen som ble sendt i USA fra 2. juni 2002, (NRK 11. november 2007) introduserer to store grupper av karakterer: politiet i Baltimore og en narkotikaorganisasjon drevet av Barksdale-familien. Sesongen følger politiets etterforskning av denne kriminelle organisasjonen over 13 episoder.
Etterforskningen blir satt i gang når en etterforsker Jimmy McNulty møtes privat med dommer Daniel Phelan etter frikjennelsen av D'Angelo Barksdale for drap etter at et vitne forandret sitt vitnesbyrd. McNulty forteller Phelan at vitnet trolig er blitt presset av medlemmer av et narkotikakartell drevet av D'Angelos onkel, Avon Barksdale. McNulty kjente igjen flere personer under rettergangen, den viktigste av dem Avons nestkommanderende, Stringer Bell. Han forteller også Phelan at ingen etterforskning er gjort av Barksdales kriminelle aktivitet, som omfatter en stor del av byens narkotikahandel og flere uløste drapssaker.
Phelan tar saken til byens politiledelse, og får dem til å etablere en enhet som skal etterforske Barksdale. Likevel, grunnet dysfunksjonaliteten i politiet, blir enheten bare en fasade som skal tilfredsstille dommeren. Kampen mellom motiverte politioffiserer som er på saken og deres motvillige overordnede er tema gjennom hele sesongen, der innblanding fra sjefene ofte truer med å spolere etterforskningen. Etterforskningsenhetens sjef, Cedric Daniels, fungerer som mellommann mellom enheten og politiets ledelse.
I mellomtiden blir vi kjent med den organiserte og vaktsomme Barksdaleorganisasjonen via ulike karakterer. Organisasjonen har sin motsetning i Omar Little og hans lovløse bande. Denne feiden fører til flere drap, som øker politiets interesse for saken. Gjennom hele sesongen strever D'Angelo med sin egen samvittighet over eget liv og menneskene han påvirker.
Politiet har liten fremgang med arrestasjoner på gaten, og med å skaffe informanter høyere opp i systemet enn en lite betrodd narko-dealer ved navn Wallace, en 16 år gammel gutt og bekjent av D'Angelo. Etterhvert tar etterforskningen steget mot elektronisk overvåking, med avlyttingsredskaper og personsøkerkloner for å infiltrere sikkerhetstiltakene Barksdaleorganisasjonen har iverksatt. Dette fører til etterforskning på områder som blant andre byens politimester hadde håpet å unngå, ettersom pengene som tjenes på narkotikahandelen kan spores helt opp til politiske bidrag. Når en av Barksdales kompanjonger blir arrestert og tilbyr seg å samarbeide, vil politiledelsen ha en rask avslutning av saken, og beordrer en aksjon for å få til dette. Etterforsker Kima Greggs blir alvorlig skadet i aksjonen, som fører til en massiv reaksjon fra resten av politiet i byen. En annen konsekvens er at Barksdale-folkene skjønner at de blir etterforsket.
Wallace blir drept av barndomsvennene Bodie og Poot på ordre fra Stringer Bell, etter at han har forlatt sin sikre omplassering hos bestemoren, der politiet hadde plassert ham etter at han ble deres informant, og returnert til Baltimore. D'Angelo Barksdale blir så arrestert med en stor mengde narkotika på seg, og ønsker å tyste på sin onkel og Stringer når han får vite at Wallace er drept. Dette skjer imidlertid ikke, da D'Angelos mor klarer å overtale ham til å ikke si noe, og selv ta på seg all skyld for å skåne familien. Etterforskningsenheten får arrestert Avon Barksdale på en mindre tiltale, og arresterer også en av hans kompanjonger, Wee-Bay, og får ham til å tilstå de fleste drapene, også flere han ikke har begått. Stringer klarer å unngå tiltale og sitter igjen som administrator av narkotikakartellet. Politioffiserene som har jobbet med saken, straffes hardt for å ha gått mot sine overordnede. Både Daniels og McNulty blir omplassert til mindre attraktive stillinger.
Sesong 2
(12 Episoder)
Den andre sesongen viser oss fortsatt narkotikaproblemet og dets effekt på de fattige i Baltimore, men hovedfokus er denne gang på blåsnipparbeidere som er vist gjennom havnearbeidernes hverdag, og deres problemer når noen blir involvert i smugling av blant annet narkotika inne i containerne som lastes ved deres havn. Vi følger også Barksdale-organisasjonens videre narkotikahandel, til tross for at Avon Barksdale nå sitter i fengsel.
McNulty har startet en vendetta mot sin tidligere sjef, som fikk ham plassert i havnepolitiet. Når fjorten unge, uidentifiserte kvinner blir funnet døde i hans område, blir det bråk om hvem som har ansvaret for likene, og McNulty finner ut at de ble drept innenfor hans tidligere sjefs juridiske ansvarsområde. I mellomtiden har politisjefen Stan Valchek startet en personlig feide med fagforeningslederen for havnearbeiderne, Frank Sobotka på grunn av konkurranse om en donasjon til den gamle kirken i nabolaget. Valchek krever at en enhet skal etterforske Sobotka. Cedric Daniels, som har imponert sine overordnede med forrige sak, blir satt til å lede enheten.
Som i første sesong blir målene for etterforskningen presentert, og vi får lære folkene å kjenne. Livet til arbeiderne på havna er blitt vanskeligere, og de får mindre oppdrag. Som fagforeningsleder har Sobotka tatt på seg oppgaven med å styrke havnens rolle ved å overtale politikerne til sårt trengte initiativ. Han mangler penger til denne virksomheten, så han blir involvert i smugling. Rundt ham blir også en sønn og en nevø involvert i kriminalitet, da de har få andre muligheter for å skaffe penger.
Det blir klart for Sobotka-etterforskerne at de døde jentene har noe med deres etterforskning å gjøre, siden de befant seg i en container som skulle smugles gjennom havnen. De bruker igjen avlytting for å infiltrere den kriminelle ringen og sakte jobbe seg opp i systemet mot en person som går under navnet The Greek, en mystisk skikkelse som leder smuglingen. Valchek er misfornøyd med at etterforskningen går utenom Sobotka, og får FBI inn i saken. Men The Greek har en kontakt innenfor FBI, og han begynner å slette spor som knytter ham til Baltimore når han skjønner at organisasjonen er under etterforskning.
På den andre siden av byen fortsetter Barksdale-organisasjonen sin virksomhet under ledelse av Stringer Bell, mens Avon og D'Angelo Barksdale er i fengsel. D'Angelo bestemmer seg for å kutte båndene til familien etter at onkelen har organisert drapene på flere innsatte og skylder på en korrupt vakt for å redusere egen fengselsstraff. Stringer beordrer drapet på D'Angelo, og kamuflerer det som selvmord. Avon vet ikke om Stringers ordre, og sørger over nevøen.
Stringer sliter også med tapet av narkotikaleverandører og dårlig kvalitet på stoffet han får levert. Han går igjen bak Avons rygg og avgir halvparten av Avons mest verdifulle territorium til en rival ved navn Proposition Joe (spilt av Robert F. Chew), i bytte for en del av hans narkotikaleveranser. Avon vet ikke om dette, og antar at Prop Joe og hans folk trenger inn på territoriet bare fordi Barksdale-organisasjonen ikke er sterk nok. Han får tak i den fryktede Brother Mouzone. Stringer på sin side ordner opp i dette ved å få Omar til å tro at Mouzone stod bak det brutale drapet på hans tidligere partner i feiden i sesong 1. Omar vil ha hevn og skyter Mouzone, men forstår at Stringer har løyet og ringer 9-1-1. Mouzone blir reddet og forlater Baltimore. Dermed er Stringer fri til å fortsette samarbeidet med Proposition Joe.
Sesong 3
I tredje sesong fokuserer handlingen igjen hovedsakelig på gateproblemene og Barksdale-organisasjonen, men utvider spekteret til å inkludere politikken og dens innflytelse på forholdene. I tillegg blir et nytt tema introdusert: En vil vurdere mulige positive effekter av å legalisere narkotika innenfor gitte grenser i tre ubebodde kvartaler av byen. Disse strøkene blir kjent som Hamsterdam.
Rivningen av tårnene der Barksdale-organisasjonen hadde konsentrert aktiviteten, driver narkotikasalget tilbake på gatene i Baltimore. Avon Barksdale løslates fra fengsel som lovet, etter at han bidro med informasjon som gjorde at drapene på flere innsatte ble oppklart. Stringer Bell fortsetter sin reform av organisasjonen ved å samarbeide med andre narkotikatopper og ved å dele territorier, produkt og profitt. Stringers forslag blir avvist av Marlo Stanfield, som er leder av et nytt, raskt voksende kartell. Mot Stringers råd beslutter Avon å gå til krig mot Marlo og erobre områdene hans med makt, og de to gjengene begynner en bitter strid med mange dødsfall.
Omar Little fortsetter å rane Barksdale-folk hver gang muligheten byr seg. Han jobber med en mannlig partner og to kvinner, og blir raskt et alvorlig problem for Barksdale. I et mislykket ran blir en av kvinnene i Omars gjeng skutt og drept, og likeledes en Barksdale-soldat. Den raskt økende narkotikarelaterte volden blir et naturlig mål for Cedric Daniels og hans nå permanente enhet for større saker.
Rådmann Tommy Carcetti ønsker å stille til valg som borgermester. For å splitte de svarte velgerne, manipulerer han en kollega til også å stille som kandidat. Han sikrer seg en dyktig kampanjefikser og begynner å eksponere seg i mediene.
Siden karrieren hans nå går mot slutten, bestemmer politisjef Howard «Bunny» Colvin seg for å få til noen virkelige forandringer i de nabolagene han lenge har hatt ansvar for. Han registrerer at narkotikahandelen sprer seg til tidligere «rene» områder nå etter at tårnene er revet, og han påtar seg å ta et endelig oppgjør med problemet. Uten at byens sentrale politiledelse vet om det, etablerer han områder der narkotikahandelen kan foregå ustraffet, og fjerner dermed narkohandelen fra andre deler av distriktet. Imidlertid blir Colvin og hans initiativ eksponert for de overordnede og byens politikere, inkludert Carcetti, som bruker skandalen til å holde en tale. Forferdelse i politiledelsen tvinger Colvin til å oppgi prosjektet. Han degraderes og pensjoneres på dårlige økonomiske vilkår.
Dennis «Cutty» Wise, som tidligere var narkotikautpresser, blir løslatt fra fengsel sammen med Avon. Han strever i livet som fri mann, og prøver å finne en jobb på den rette siden av loven. Han jobber en stund som gartner, men lønnen er dårlig. Deretter tar han et skritt tilbake til sitt tidligere liv, og jobber en periode for Avon. Da han skjønner at han ikke lenger klarer å drepe noen, forlater han Avon og bruker penger fra Barksdale-organisasjonen til å starte en bokseklubb for barn og unge i lokalsamfunnet.
Clifton (Bristol)
Clifton er et område i Bristol, England. Det var tidligere en selvstendig landsby, men ble innlemmet som en krets (ward) i Bristol i 1830-årene. Per folketelling av 2011 var det en befolkning i Clifton på 11 237
The Wire
Sesong 3
Daniels og hans enhet for større saker blir kjent med at Stringer nå har kjøpt eiendommer og videreutvikler dem for å virkeliggjøre sin drøm om å bli en suksessrik, lovlydig forretningsmann. Stringers mangel på erfaring fører til en rekke tilbakeslag, så også han går motvillig tilbake til narkotikahandel. Han tror den blodige feiden mellom Marlo og Barksdale-organisasjonen vil ødelegge alt Barksdale-folkene har jobbet for, så han gir politisjef Colvin informasjon om Avons våpenlager. Men Stringer blir selv forrådt av Avon: Brother Mouzone har returnert til Baltimore og slått seg sammen med Omar. Mouzone forteller Avon at han skal ta hevn. Avon på sin side forråder Stringer fordi han ignorerte ordren Avon ga mens han var fengslet, noe som resulterte i at Mouzone ble skutt, og dessuten fordi han selv frykter Mouzones raseri. Han informerer Mouzone om at Stringer skal besøke ett av sine eiendomskomplekser. Der blir Stringer skutt og drept av Omar og Mouzone.
Clifton (Bristol)
Clifton er et av de eldste og mest velstående boligområdene i Bristol. Stedet fikk mye av sin rikdom fra handel med tobakk og slaver, og var dermed et eksklusivt område da det ble innlemmet i byen.
The Wire
Sesong 3
Colvin forteller McNulty om Avons våpenlager, og enheten forbereder en razzia på stedet. De arresterer Avon og de fleste av folkene hans. Med Barksdale-imperiet i ruiner kan Marlo enkelt flytte inn i deres tidligere område, og narkotikahandelen fortsetter som før.