cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Jura (geologi)
Tektonikk
Gjennom delingen av landmassene begynte dannelsen av Nord-Atlanteren, Mexicogulfen og andre hav. Ved innledningen til jura falt riktignok havnivået først, men ettersom landmassene sprakk opp steg havnivået utover perioden og ble høyere enn dagens nivå. Spredningen av kontinentene skapte nye rygger og utskyvninger av landmassene og fortrengte hav slik at havnivået steg og gradvis oversvømmet blant annet Europa. I jura lukket riktignok Tethys-havet seg, men Neotethys åpnet seg for første gang og flommet nordover inn over Europa. Mot slutten av jura og i neste periode – kritt – steg havnivået til sitt høyeste nivå noensinne og det ble avsatt enorme mengder kalkstein ved sedimentasjon.
Bergarter
Vanlige bergarter fra jura er kalkstein, slamstein, skifer og andre sedimenter. Oversvømmingen av mange landmasser med ulike nye havdyp skapte sedimentære avsetninger fra avrenning via elver. De dypeste nærhavene ga avsetning av leirstein, mens de grunnere ga avsetning av skifer og kalkstein. Det ble også dannet mye kalsitt. Mot slutten av jura og inn i kritt trakk havene seg tilbake igjen og en del sedimentære områder ble eksponert.
Eldre havbunner enn de fra jura-tiden er forlengst oppslukt, og havbunnssedimenter som er 144-215 millioner år gamle er de eldste vi i dag kan studere. I jura levde mange små kalkdyr – kokkolittoforider og foraminiferer – i havet og drysset ned på havbunnen når de døde. Disse ble avsatt som kalkslam og ga opphav for slamstein og etterhvert kalkstein gjennom ytterligere sammenpressing. Kalkslam har vært avsatt jevnlig helt fram til vår tid, og utgjør i dag 50% av havbunnene.
I Europa er det svært mye avsetninger og kalkfossiler, blant annet langs Jurassic Coast i Sør-England, og i Holzmaden og Solnhofen i Tyskland. Det er derimot svært sparsommelige eksponerte bergarter i Afrika og Nord-Amerika, med spredte unntak av avsetninger i Tanzania, og i det tidligere Sundancehavet som i jura-kritt dekket Midtvesten og midtre Canada. Mest kjent er Morrisonformasjonen i Colorado.
Enkelte steder på kloden ble det i jura eksponert en dypvulkansk (eruptiv), såkalt plutonsk bergart som kalles batholitt. Vi finner denne i Nevada (Half Dome), Sør-Amerika, Russland, India, Japan, Australia, Sørøst-Asia og Storbritannia.
Klima
Det hersket tropisk eller temperert klima over store deler av jorda, men alt i alt var temperaturene langt lavere enn i periodene før. Samtidig førte oppsplittingen av superkontinentet til havspredning som ga mer kystklima og dermed noe mindre sesongvariasjoner.
Planteliv
Det meget varme og tørre ørkenklimaet fra trias ga seg utover i jura-perioden, og det temperert-tropiske klimaet ga opphav for spredt jungel og mer plantedekke også oppover i høyden. De første blomsterplanter oppstod i jura. Ellers var fortsatt konglepalmer og i nord gingko vanlige, samt Dicksonia-liknende trepalmer. I underskogen vokste ulike bregner. i sørlige strøk var også Podocarpaceae (gultrær) vanlige.
Samtidig spredte de boreale barskogene seg videre i Eurasia i denne perioden, og stadig nye typer nakenfrøede planter (gymnospermer) oppstod. Utbredte familier omfattet Araucariaceae, Cephalotaxaceae, Pinaceae, Podocarpaceae, Taxaceae og Taxodiaceae. I lavlandet dominerte den nå utdødde familien Cheirolepidiaceae, og den tilsvarende nå utdødde ordenen Bennettitales.
I havet oppstod for første gang kalkalger.
Dyreliv
Den dominerende dyregruppen på land var dinosaurene. Blant disse var sauropodene de ledende planteeterne, som Diplodocus, Brachiosaurus og Apatosaurus. Den dominerende rovdyrklassen var Allosaurene. Flygeøgler behersket luftrommet  selv om urfuglen Archaeopteryx og de første fuglene stammer fra denne tiden, fantes det veldig få arter av dem. I jura oppstod også de aller første salamandere og ormepadder.
I havet dominerte ammonitter og belemnitter, og en ny type muslinger som kalles rudister, og belemnitter. Eller oppstod ganske mange av de 11 kladene av plankton i jura. De egentlige beinfiskene gjennomgikk en stor radiasjon. Foruten tallrik fisk var det mange akvatiske reptiler inklusive fiskeøgler, svaneøgler og pliosaurus – alle enorme havdyr og overlevninger fra trias.
US Open Championship 1969
US Open Championship 1969 ble arrangert i Houston, Texas i USA i 1969.
Tallfølge
En tallfølge er en følge hvor elementene er tall. Hvis alle elementene er heltall, kalles følgen en heltallsfølge. Eksempler på slike følger er følgen av primtall og Fibonacci-tallene; slike følger opptrer gjerne i tallteori og kombinatorikk. Mer generelt kan elementene være reelle eller komplekse tall. Slike følger opptrer ofte i analyse og beslektede felt.
Konvergens
En følge sies å konvergere mot et tall a hvis tallene i følgen kommer nærmere og nærmere a ettersom indeksen øker. Formelt defineres dette slik:
Alternativt kan man si at ethvert åpent intervall I rundt a inneholder alle unntatt et endelig antall av følgens elementer. Hvis følgen er en følge av komplekse tall, brukes omegn istedenfor intervall.
Teorien om konvergensen av uendelige følger er en viktig del av grunnlaget for analyse. Blant annet er grenseverdien til funksjoner og definisjonen av derivasjon og Riemann-integralet basert på konvergens av følger.
American Museum of the Moving Image
American Museum of the Moving Image er et museum for film og fjernsyn i Astoria i Queens i New York City på det sted der Kaufman Astoria Studios lå tidligere.
Museet ble åpnet i 1977 som Astoria Motion Picture and Television Center. Stiftelsen endret navn og museet ble gjenåpnet i 1988 som American Museum of Moving Image. Museet påbegynte en utvidelse i mars 2008, et bygg for cirka 67 millioner US dollar. Museet gjenåpnet i januar 2011.
801
801 (DCCCI) i den julianske kalender var et år uten skuddag som begynte på en fredag.
Thomas-teoremet
Thomas-teoremet er en sosiologisk teori som første gang ble formulert av W. I. Thomas (1863–1947) og D. S. Thomas (1899–1977) i 1928:
Lars Roger Furnes
Utdanning
Han studerte har studert fire år ved Staatliche Hochschule für Bildende Künste i Berlin (1971-1975) og ved studerte ved École nationale supérieure des beaux-arts i Paris fra 1980 til 1983. Han var tilknyttet Atelier Nord i Oslo i 1977 og Atelier 17 i Paris i 1982. I løpet av denne tiden ble han også tildelt Den franske stats kunstnerstipend, samt opphold på Maison de Norvège, Cité Universitaire. I årene 1984-1985 gikk han på Statens kunstakademi i Oslo. Furnes har stilt regelmessig ut separat og på kollektivutstillinger.
Grisetang
Grisetang er en type brunalge, som dominerer det meste av den norske kysten.
Hurra Hurra
Hurra Hurra er et musikkalbum med Lill-Babs, utgitt i 1973.
Thomas-teoremet
Med andre ord vil tolkningen av en situasjon påvirke handling. Tolkningen er ikke objektiv. Handlinger er påvirket av subjektive synspunkt på situasjoner. Om disse synspunktene er objektivt korrekte, er ikke viktig når det gjelder å styre individers handlinger.
Grisetang
Grisetang (Ascophyllum nodosum på latin) har også blærer, men de er større og sitter enkeltvis. Den er lett å skille fra blæretang med sin lysebrune eller olivengrønne farge. Dessuten skiller den seg ut med sin læraktige konsistens. Stengelen har ikke midtribbe.
Blærene forteller også hvor gammel tangen er. Det er en blære for hvert år på et skudd.
Thomas-teoremet
Klassiske eksempler
Oljekrisen på 70-tallet resulterte i en toalettpapirkrise. Ryktet om at det var forventet at toalettpapir skulle forsvinne fra butikkhyllene som resultat av nedgang av oljeimport førte til at folk hamstret toalettpapir. Denne hamstringen forårsaket en mangel på toalettpapir i butikkene, som lot til å bekrefte ryktene.
Grisetang
Tangen vokser på dybder ned til 2 meters dyp, og finnes langs hele kysten. De trives ikke der det er mye bølger.
Blæretang og grisetang blir ofte kalt knoppatare på Jæren.
805
805 (DCCCV) i den julianske kalender var et år uten skuddag som begynte på en onsdag.
Mordet på Lars Oftedal
Mordet på Lars Oftedal er ei bok av Knut Hamsun. Dette er det polemiske bestillingsverket fra Dagbladet i 1889. Boken er kommet ut på nytt på forlag1 i 2008, med innledning av Hans-Ivar Kristiansen og etterord ved Jørgen Haugan.
Kelsey Card
Kelsey Card (født 20. august 1992) er en amerikansk friidrettsutøver som konkurrerer i diskoskast.
Hun representerte USA under Sommer-OL 2016 i Rio de Janeiro, der hun ble utslått i kvalifiseringen i diskoskast.
Sproget i Fare
Sproget i Fare. er et essay av forfatteren Knut Hamsun. Teksten består av et angrep på rettskrivningsreformen av 1917 og noen av de sentrale personene bak den. Artikkelen ble opprinnelig utgitt i Aftenposten 9. juni 1918 og utkom senere i bokform.
Boken ble utgitt på ny i 2007 på forlag1.
Eleonora Vandi
Eleonora Vandi (født 15. mars 1996) er en italiensk friidrettsutøver som konkurrerer i sprint- og mellomdistanseløp. Hun har gull på 800 meter fra U23-middelhavsmesterskapet i friidrett 2016 som fremste internasjonale Frizzicona.
Gilles Villeneuve
Villeneuve døde i en ulykke under kvalifiseringen til Belgias Grand Prix 1982 på Zolder, hvor han krasjet med March-føreren Jochen Mass i 225 km/t. Ulykken kom mindre enn to uker etter intens krangling med lagkameraten Didier Pironi, over Pironis forsøk på å kjøre forbi Villeneuve under San Marinos Grand Prix. På tidspunktet for sin død var Villeneuve ekstremt populær hos tilhengerne og har i ettertid blitt en ikonisk figur i sportshistorien. Hans sønn, Jacques Villeneuve, ble Formel 1-verdensmester i 1997.
Bathynellacea
Bathynellacea er en orden innenfor den lille overordenen Syncarida - en del av den store underklassen Eumalacostraca av ferskvanns-krepsdyr, som igjen er en av i alt tre underklasser innenfor klassen av storkreps. Til gruppen Bathynellacea hører de eneste nålevende og anerkjente artene av Syncarida, med i alt en familie, to slekter, og 2-3 arter. Tidligere (1998) anerkjente man også ytterligere en familie som er gjengitt nedenfor.
Eleonora Vandi
Idrettskarriere
Vandi fikk bronse på 800 meter ved det italienske mesterskapet innendørs i 2016.
Gilles Villeneuve
Fullstendige Formel 1-resultater
(Forklaring) (Resultater i uthevet skrift indikerer pole position, resultater i kursiv indikerer raskeste runde)
Bathynellacea
Taksonomi
Taksonomien til storkreps er komplisert og flere av gruppen er utdødd. Det er generelt omstridt å fin-inndele organismer taksonomisk. En moderne oppdatering av systematikken etter 2013-revisjonene følger her av WoRMS-databasen. . Utdødde grupper er markert med †.
Eleonora Vandi
Idrettskarriere
Ved U23-middelhavsmesterskapet i friidrett 2016 vant hun 800 meter, med tiden 2:07,51, og senere i juni satte hun personlig rekord på 800 meter, med 2:05,23.
Astoria (Queens)
Området var lenge dominert av folk av gresk herkomst, men ble senere sterkere preget av større befolkningsgrupper med bakgrunn i Midtøsten, Bangladesh, Latin-Amerika og Øst-Europa. Området er rikt på restauranter.
Opprinnelig het området Hallet's Cove, men fikk sitt nye navn etter den tyskfødte millionæren John Jacob Astor (grunnlegger av Astor-dynastiet som blant annet grunnla Waldorf Astoria) etter at han hadde foretatt store investeringer i området.
Shadae Lawrence
Shadae Lawrence (født 31. desember 1995) er en jamaicansk friidrettsutøver som konkurrerer i diskoskast.
Hun representerte Jamaica under Sommer-OL 2016 i Rio de Janeiro, der hun ble utslått i kvalifiseringen i diskoskast.
Aksise
Aksise, på folkemunne kalt «sise», var i den tidlige middelalderen en innførselstoll på øl og vin til byene. Etter hvert ble tollen mer og mer utbredt i Tyskland (Akzise), Nederland (accijns) og England (excise), hvor de ble viktige statsinntekter.
Danmark
Danmark innførte denne avgiftstypen ved middelalderens slutt. I den eldre fiskale lovgivning sammenblandes aksise jevnlig med tollavgiften på utenlandske varer. De vesentligst beskattede gjenstander var viner og især tysk øl fra Rostock, Wismar, Lübeck og Hamburg.
Allerede i 1466 hadde Christian I mot hansastadenes ønsker lagt en aksise på fire skilling (ca. 25 prosent av prisen) på hver tønne tysk øl, og i hans handelsforordning av 1475 sattes avgiften til et lodd sølv per lest eller 1¼ skilling per tønne. Avgiften var ved begynnelsen av 1500-tallet fire hvid per tønne, men ble forhøyet under Christian III til åtte skilling. Under Den nordiske syvårskrig ble avgiften ytterligere forhøyet.
Som regel inngikk avgiftene i kongens kasse, men unntagelsesvis ble aksise overdratt til enkelte kjøpsteder som København og Halmstad i 1551, Varberg i 1552 og Malmö i 1589 for at byene selv kunne betale for sine befestninger og sikkerhet. Avgiftene ble oppkrevd av en «sisemester», som bortsett fra i Helsingør oftest også oppkrevde toll. Også under Christian IV ble det gjentatte ganger lagt aksise på vin og øl.
I København ble det ifølge privilegiene av 1661 pålagt en tilleggsavgift av inn- og utgående skip samt varer. De nærmere bestemmelsene om fordelingen av denne aksiseavgiften mellom magistraten, havnen, staden og fattigvesenet ble truffet ved forskjellige reskripter og forordninger på 1600- og 1700-tallet. Denne ordningen ble opprettholdt ved tollrullene av 1762 og 1768. Magistratens andel tilfalt fra 1771 i stedet statskassen.
Etter tollforordningen 1. februar 1797 tilfalt aksisen og de øvrige toll- og konsumpsjonsavgifter statskassen. Den bevarte kommunale aksisen, som til 1. april 1864 ble delt mellom staden og havnevesenet, tilfalt heretter havnevesenet. Etter lov av 31. mars 1864 skulle avgiften kun ha vært ilagt i 10 år til, men ved lov av 31. mars 1874 ble fristen forlenget i ytterligere fem år, og endelig ble det fastsatt ved lov av 29. mars 1879 at den aksise som tilfalt Københavns Havn, kunne oppkreves inntil 31. mars 1882.
For de danske og norske kjøpstedenes vedkommende ble aksisen etter 1660 ved forskjellige kongelige bevillinger og reskripter henlagt til kjøpstedene, og denne ordningen ble fastholdt i de senere tollforordninger. Således var aksise etter Christian Vs tollruller av 1691 en kommunal avgift som tilfalt sjøkjøpstedene i Danmark og Norge. Den skulle anvendes til betaling av magistratenes lønninger, utgiftene ved fattigvesenet samt vedlikehold av havner og broer. Avgiften ble lagt på de allerede tollpliktige varene som ble seilt mellom de to landene. Mer vidtgående bestemmelser om aksise ble gitt ved tollrullene av 1762 og 1768, som fastsatte aksise til ½ prosent for alle «ubenevnte» varer.
Lov om kartlegging, deling og registrering av grunneiendom
Lov om kartlegging, deling og registrering av grunneiendom (korttittel: delingsloven) var en norsk lov som ble vedtatt 23. juni 1978. Med den loven ble det for første gang innført en felles lov for hele Norge for måling, merking og registrering av eiendommer. Ansvaret for å forvalte loven ble lagt til Miljøverndepartementet, som allerede ved opprettelsen i 1973 hadde fått hovedansvaret for kartlegging og oppmåling i Norge.
Loven gjorde gjeldende for alle kommuner de ordninger som gjaldt for byene. Alle kommuner fikk ansvar for å utføre delingsforretninger, med krav om grensemerking og nøyaktig innmåling av grenser.
Arbeidet med å etablere et moderne databasert eiendomsregister, GAB-registeret, ble lovmessig forankret i delingsloven.
Loven ble opphevet fra 1. januar 2010 og erstattet av lov om eigedomsregistrering (også kalt matrikkelloven).
Hans-Wilhelm Müller-Wohlfahrt
En rekke kjente idrettsutøvere har oppsøkt Müller-Wohlfahrt i håp om restitusjon fra skader. Blant disse finner vi friidrettsutøverne Usain Bolt og Karsten Warholm.
Mange av den tyske legens behandlingsmetoder blir sett på som kontroversielle, herunder injeksjon av et stoff kalt hyalart som utvinnes fra hanekam og som hevdes å bidra til å restituere og lindre kneskader. Han har også injisert Myo-Melcain, som er det smertestillende middelet Procaine blandet med honning, samt Actovegin i pasientenes muskler. Også Müller-Wohlfahrts bruk av homøopati i behandling av idrettsutøvere har fått kritikk.
Affeln
Affeln er en Ortsteil i bykommunen Neuenrade i Märkischer Kreis i Regierungsbezirk Arnsberg i den tyske delstaten Nordrhein-Westfalen.
Affeln var tidligere en selvstendig kommune. Den ble innlemmet i Neuenrade den 1. januar 1975.
Rose Magers
Rose Mary Magers-Powell (født 25. juni 1960 i Big Spring i Texas), amerikansk volleyballspiller som deltok i de olympiske leker 1984 i Los Angeles. Magers vant en olympisk sølvmedalje i volleyball under Sommer-OL 1984 i Los Angeles. Hun var med på det amerikanske laget som kom på andreplass i volleyballturneringen for damer bak Kina. De beseiret Peru med 3-0 i semifinalen, men tapte finalen mot Kina med 0-3.
Guitar Hero World Tour
Guitar Hero World Tour er et musikkspill utviklet av Neversoft, og utgitt av RedOctane og Activision.
Spillet ble lansert for PlayStation 2, PlayStation 3, Wii, og Xbox 360 i oktober 2008 i Nord-Amerika og en måned senere i Europa og Australia. Spillet er den fjerde hovedutgivelsen i Guitar Hero-serien, men skiller seg fra resten ved å la spillerne bruke trommesett-kontroller og mikrofoner for perkusjon- og vokalspor, i tillegg til gitar-kontroller for gitarspor.
Handlingen er lik tidligere Guitar Hero-spill, hvor spilleren skal forsøke å simulere spillingen av rockemusikk ved hjelp av en spesiell gitar-formet kontroller. Spillet introduserer også muligheten til å spille trommer og synge vokal, og støtter muligheten for opp til fire spillere å spille sammen i et virtuelt band med forskjellige instrumenter. Å spille etter noter som ruller over skjermen øker spillerens, eller bandets, totale poengsum.
Hvis en spiller mislykkes med å treffe alle notene i riktig rekkefølge, påvirker det poengsummen negativt. Hvis poengsummen synker for lavt, avbrytes sangen for tidlig. Å gjennomføre en rekke påfølgende noter med suksess, øker også en poeng-multiplikator for spilleren opp til 4 ganger. I tillegg til de fire vanlige standard-nivåene (Easy, Medium, Hard og Expert) for hver sang og instrument, er det også lagt til et helt nytt nybegynner-nivå i World Tour. Men denne vanskelighetsgraden er hovedsakelig rettet mot yngre spillere med mindre erfaring.
Tomoxia
Tomoxia er en artsrik slekt av broddbiller med et karakteristisk utseende. Hodet er stort og skarpt innsnevret bak til en tydelig hals, undersiden er mer hvelvet enn oversiden, og bakkroppsspissen er trukket ut til en spiss pigg som stikker langt ut bak dekkvingene. De voksne billene finner man ofte på blomster, om de blir forstyrret ruller de seg sammen og slipper seg ned på bakken. De fleste artene lever i tropene men 14 arter er funnet i Norge.
Utseende
Små til middelsstore (1,5 – 15 mm, de fleste 3 – 8 mm) biller, grunnfargen som oftest mørkebrun eller svart, ofte med tverrbånd eller flekker av lyse skjell. Kroppen er kileformet og de utmerker seg ved at undersiden er mer hvelvet enn oversiden, ulikt de fleste andre biller. I profil virker de pukkelryggete. Hodet er stort og bredt med nokså små fasettøyne. Bak øynene er det skarpt innsnevret til en smal hals. Antennene er temmelig korte, 11-leddete, trådformede eller sagtakkede. Brystskjoldet (pronotum) er mye bredere enn langt, ved roten som oftest litt bredere enn dekkvingene. Det er sterkt rundet tilsmalnet framover og ser omtrent halvsirkelformet ut sett ovenfra. Dekkvingene er temmelig lange og smale, parallellsidige eller noe tilsmalnende bakover. Oversiden er temmelig flat, moderat glinsende, kledt med fine, nedliggende hår og ofte også flekker eller bånd av lyse skjell. Bakkroppsspissen er trukket ut til en lang, spiss pigg som rekker et godt stykke bak bakkanten av dekkvingene. Beina er forholdsvis lange, baklår og -legger er tykke og kraftige med tydelige sporer på leggene. For- og mellomføttene er fem-leddete, bakføttene fire-leddete.
Larvene er sylidnriske, lange og smale med korte bein og en rund hodekapsel.
Levevis
De voksne billene spiser nektar og kan finnes ganske tallrikt på åpne blomster, særlig i skjermplantefamilien (Apiaceae) og kurvplantefamilien (Asteraceae), i solskinn. De er livlige og løper kvikt omkring, de flyr også godt og gjerne. Om de blir forstyrret, ruller de seg sammen og lar seg falle ned på bakken. Denne vanen har gitt dem navnet "tumbling flower beetles" på engelsk. Larvene lever i råtnende død ved, eller de minerer i stengelen på ulike urteaktige planter. Det er uvisst hva de faktisk spiser.
Utbredelse
Slekten er utbredt i alle verdensdeler med mulig unntak av Afrika.
Gitte Hænning
Gitte Hænning (født 29. juni 1946 i Århus) er en dansk sanger, datter av komponisten Otto Hænning.
Hun fikk sin første hit åtte år gammel da hun sang Giftes med farmand i duett med sin far. Siden fulgte flere pophits i den lettere genre, hvoretter hun fikk en stor og varig karriere i Tyskland. På midten av 2000-tallet turnerte hun i det tyskspråklige området med mer enn 500 show sammen med de skandinaviske kollegene Siw Malmkvist og Wenche Myhre.
Ta Keo
Tempelet ligger øst for Seiersporten til Angkor Thom, og er en symbolisk avbildning av Merufjellet, de hinduistiske gudenes hjem. Templet er rettet mot øst og bygget i zigguratstil. Det øverste planet kan nås via trapper i de fire himmelretningene. På dette nivået står fem tårn, et i hvert av de fire hjørnene og et i midten.
Peripatos
Peripatos (av gresk περίπατος, blir også kalt den peripatetiske skolen) er den filosofiskolen som Aristoteles grunnla i Athen i år 335 f.Kr.
Aristoteles vendte tilbake til Athen etter at han hadde fullført oppgaven som privatlærer for den makedonske prinsen Aleksander. Selv om han tilhørte Platons akademi i sytten år, begynte han nå å undervise sammen med sin nære venn og medarbeider Theofrast fra Eresos. I likhet med de andre filosofiskolene i Athen, dvs. Platons Akademia, Zenons Stoa og Epikurs Kepos, tok den peripatetiske skolen navn fra stedet undervisningen foregikk på, og Peripatos var den offentlige gangveien i eller ved gymnasionet Lykeion som Aristoteles og elevene vandret på mens han underviste.
Etter Aristoteles overtok Theofrast som skolark. Skolen blomstret under hans ledelse, han skaffet tomt, egnede lokaler og privilegier fra de makedonske styresmaktene. De mest kjente peripatetikerne fra denne perioden er Aristoksenos fra Taranto, Evdemos fra Rhodos, Demetrios fra Faleron, Dikaiarkhos fra Messina og Fainias fra Eresos. Fainias var Theofrasts bysbarn og venn.
Senere skolarker ved den peripatetiske skolen var Straton fra Lampsakos (fra 288/287 eller 287/286 f.Kr.), Lykon fra Troas (fra 270/267 f. Kr.), Ariston fra Keos (fra rundt 224 f.Kr.), Kritolaos fra Faselis (midten av 100-tallet f.kr) og Diodoros fra Tyr (til etter 110 f.Kr.). Før 1972 oppga faglitteraturen en mengde andre angivelige skolarker, men de regnes nå ikke som ledere av den skolen Aristoteles og Theofrast grunnla.
Peripatikerne befattet seg med de samme temaene som Aristoteles tok opp, men bare Theofrasts horisont var like vid, de andre peripatetikerne konsentrerte seg om enkeltvitenskaper og neglisjerte den egentlige filosofien. Fra de første generasjonene er det bevart en rekke titler, men ingen verk er overlevert i fullstendig stand. Best bevart er to skrifter av Aristoksenos som omhandler harmonikk og rytmikk, og som viser at han var en banebrytende musikk-matematiker. Straton var den siste peripatetiker som bedrev betydelig vitenskap, samtidig med og etter ham forfalt skolen til populærvitenskap og masseproduksjon av uvitenskapelige retoriske skrifter. De doksografiske overleveringene stanser opp etter Diodoros, og det er sannsynlig at skolen opphørte å eksistere i det 1. århundre f.Kr., trolig ble anleggene ødelagt i 86 f.Kr under den første mithridatiske krig.
Etter Andronikos fra Rhodos' utgivelse av Aristoteles' verk rundt 50 f.Kr. ble «aristoteliker» den vanligste betegnelsen på tilhengerne av Aristoteles' skole. Rundt århundreskiftet 100–200 e.Kr. virket Aleksander fra Afrodisias som ble kjent som ho exegetes («forklareren») fordi han på en forbilledlig måte kommenterte og utla Aristoteles' lære. Han ble regnet som en peripatetiker til tross for at selve skolen nok ikke eksisterte lengre.
Praemordella
Praemordella er en utdødd slekt av broddbiller.
Utseende
Middelsstore, avlange broddbiller, ligner på de moderne artene i gruppen men skiller saeg fra disse ved noen morfologiske særtrekk.
Levevis
De voksne billene av de nålevende broddbillene spiser nektar og kan finnes ganske tallrikt på åpne blomster, særlig i skjermplantefamilien (Apiaceae) og kurvplantefamilien (Asteraceae), i solskinn. De er livlige og løper kvikt omkring, de flyr også godt og gjerne. Om de blir forstyrret, ruller de seg sammen og lar seg falle ned på bakken. Denne vanen har gitt dem navnet "tumbling flower beetles" på engelsk. Larvene lever i råtnende død ved, eller de minerer i stengelen på ulike urteaktige planter. Det er uvisst hva de faktisk spiser.
Utbredelse i tid og rom
Gruppen er kjent fra fossiler fra Jura (165-155 millioner år før nåtid) fra Kasakhstan.
Systematisk inndeling
Disse slekten blir none ganger plassert i gruppen Mordellini.
Damenes Aften
Dirigent i koret er Erland Dalen, som også er grunnlegger for koret. Han har blant annet en bakgrunn som musikkfaglig korkonsulent i Norges Korforbund.
Tara-Sue Barnett
Hun representerte Jamaica under Sommer-OL 2016 i Rio de Janeiro, der hun ble utslått i kvalifiseringen i diskoskast.
Jens Austad
Jens Austad (født 30. mars 1922 på Røra, død 17. mai 1997 på Røra) var gårdbruker på gården Nordre Austad i Inderøy og den siste ordføreren i Røra kommune 1960–1961. Han representerte Senterpartiet.
Austad satt også i kommunestyret etter sammenslåingen i 1962, og var første varamann til formannskapet. Han var varaordfører 1968–71. Han hadde verv i bondelaget og skogeierlaget, og var formann i forstanderskapet i Inderøy Sparebank 1978–81 og forstanderskapsmedlem i den fusjonerte banken Sparebanken Inn-Trøndelag fra 1982. Som ordfører var han også medlem av fylkestinget 1960–61.
Faren Anders Austad var ordfører i Røra 1935–1941 og 1945–47.
Kokaral
Kokaral (russisk: Кокарал – Den grønne øya) var fram til 1973 ei øy i Kasakhstan, i den nordlige delen av Aralsjøen. Den hadde et areal på 273 km² (1960), og det høyeste punktet på øya var det 163 meter høye fjellet Daut. På nordkysten ligger fiskerlandsbyene Kokaral, Avan og Akbasty.
På grunn av inntørkingen av Aralsjøen ble øya på slutten av 1960-tallet landfast i vest, og ble dermed til Kokaralhalvøya. Fra 1987 ble halvøya landfast også over Bergstredet i øst, og halvøya ble dermed et eid mellom Nord-Aralsjøen og Sør-Aralsjøen.
I 2005 ble Kokaraldiket over Bergstredet ferdigstilt. Diket hindrer at vannet fra Nord-Aral renner inn i Sør-Aral, og bidrar dermed til å opprettholde og heve vannstanden i Nord-Aral.
Parkerspiral
Parkerspiral er formen til solens magnetfelt som strekker seg gjennom solsystemet I motsetning til feltets kjente form fra en magnet, blir solens utvidede felt vridd inn i en arkimedisk spiral av magnetohydrodynamisk påvirkning av solvinden. Formen er oppkalt etter Eugene Parker, som forutsa solvinden og mange av de assosierte fenomenene på 1950-tallet.
Kidal (krets)
Kidal er en krets i regionen Kidal i Mali. Kretsens administrative sentrum er byen Kidal. Kretsen er inndelt i kommuner, og disse er igjen inndelt i kvartaler eller landsbyer. I 2009 hadde kretsen et innbyggertall på 25 617.
Klimaet i kretsen er typisk ørkenaktig, med svært lite nedbør og store temperatursvingninger. Den årlige gjennomsnittelige nedbørsmengden er omtrent 130 mm, men det er store variasjoner fra år til år, fra eksemelvis 204 mm nedbør i 1999 til kun 66 mm i 1990.
Rettsliggjøring
Rettsliggjøring kan blant annet betraktes som et uttrykk for at den utøvende makt (regjeringen og dens underliggende organer) i uforholdsmessig stor utstrekning overlater til den dømmende makt (domstolene) å avgjøre hvem som har rett i spørsmål som angår borgernes rettigheter og plikter i samfunnet.
Norge
Et eksempel er at skattemyndighetene velger «å stå på sitt» når det gjelder hvor mye en borger skal betale i skatt i en bestemt sak, fremfor å gjøre en skikkelig vurdering av hvordan samme spørsmål er blitt behandlet tidligere av de samme myndigheter eller domstolene. Et annet eksempel er at NAV velger «å stå på sitt» når det gjelder forståelsen av en bestemt paragraf som enten tilgodeser eller innskrenker en borgers rettigheter til en bestemt trygdeytelse.
Eksemplene illustrerer spørsmålet om etikk i forvaltningen. Er det etisk riktig at «den store, sterke staten» overlater til domstolene å vurdere spørsmålet, og dermed belaster borgeren kanskje unødig med en rettssak, når staten vet at den kommer til å tape? Er det etisk forsvarlig av den utøvende makt å faktisk velge å dyrke sin rolle som part i saken fremfor å innrømme feil? Spørsmålet settes kanskje på spissen i straffesaker, for eksempel Lilandsaken, Moen-saken og kanskje også Torgersen-saken.
Reina
Reina kan vise til:
793
Referanser
<References />
Basilica Ulpia
Basilica Ulpia var en antikk romersk verdslig bygning i Trajans forum i Roma. Basilikaen skilte ut tempelet fra hovedgårdsplassen i Trajans forum med den store Trajansøylen i nordvest. Basilikaen har navn etter den romerske keiseren Trajan; hans fulle navn var Marcus Ulpius Traianus.
Beskrivelse
Den ble kanskje den aller viktigste basilika etter de to eldre, Basilica Æmilia og Basilica Iulia. Med dens konstruksjon ble mye av det politiske livet flyttet fra Forum Romanum og til Trajans forum. Den beholdt denne betydningen fram til byggingen av Maxentiusbasilikaen, ferdigstilt i 312, og som var det siste monumentalbygg i Forum Romanum.
I motsetning til kristne basilikaer hadde Basilica Ulpia ingen kjent religiøs funksjon; den var dedikert til administrasjon av lovverket, handel og keiserens tilstedeværelse. Den var den største bygningen i Roma, og målte 117 ganger 55 meter.
Basilica Ulpia besto av en stor sentralt midtskip med fire sideskip med en rekke høytsittende vinduer (klerestorium) for å slippe inn lys, delt med søylerader og to semisirkulære apsis, en på hver side av endene med inngangen til bygget på langsiden. Søylene og veggene var framstilt av marmor; det 50 meter høye taket var dekket av forgylte bronsefliser. I henhold til Hans Peter L'Orange, norsk professor i klassisk arkeologi i hans monumentale verk Oldtidens Bygningsverden (1978): «Det helt dominerende drag, som gir den eldre basilikabygning - helt frem til Basilica Ulpia og Basilica Severiana - dens monumentale og representative preg, er imidlertid den store søyle- og pilleprakt som, da portikoene alminnelig føres omkring midtskipet, er mer fremherskende enn i den kristne normalbasilika.»
Mange av søylene står fortsatt på stedet, men et stort antall har falt overende. Deler av fundamentet til basilikaen er i dag under den moderne veien Via dei Fori Imperiali, en vei bygget under fasciststyret til Benito Mussolini.
Senere ble denne typen basilika benyttet som prototype for formgivningen av de nye kristne kirkene under Konstantin den store. Basilica Ulpia ble også benyttet som forbilde for Konstantins fullførelse av Maxentiusbasilikaen.
Lyskilebjørneedderkopp
Utbredelse
Lyskilebjørneedderkopp er utbredt i Europa. Den finnes i Norge, men bare helt i sør.
Utseende
Som voksne (imago) er hunnen opptil 14 mm, mens hannen er opptil 9 mm lang (kroppens lengde). Kroppen er todelt i en bakkropp (abdomen) og en forkropp (prosoma eller cephalothorax). Midt oppe på forkroppen finnes et mørkt gaffelformet merke, dette merket når ikke helt frem til mellom øynene. Foran på hodet er det åtte øyne, hvorav de to midterste er langt større enn de andre.
De tre norske artene i slekten Trochosa er svært lik hverandre. For sikker artsbestemmelse kreves nærmere undersøkelse av de kjønnsmodne edderkoppens kjønnsorganer. Bare hanner kan bestemmes til art ut fra pedipalpenes siste ledd. Hos hunner kjennes ingen artstypiske karakterer, selv epigynet er likt hos de tre artene.
Levevis
Trochosa ruricola foretrekker litt skygge. Den er nattaktiv om dagen holder den seg skjult under en stein eller en trerot.
Myklebergvatnet
Myklebergvatnet er en innsjø i Sirdal kommune i Agder og Lund kommune i Rogaland. Utløp er mot sør til Heståna. Det går vei opp til sørenden av vatnet fra bygda Virak ved Sirdalsvatnet. Bortsett fra noen spredte hytter er området ved vatnet ellers uten inngrep.
Gram Per Person
Gram Per Person er et band fra Bergen. De spiller countrybasert rock. Navnet er et ordspill på Gram Parsons.
Medlemmene har tidligere vært aktive i prosjekter som blant annet Ai Phoenix, Datarock, Emmerhoff & The Melancholy Babies, Team Blitzkrieg, Sissy Wish, og Magnet.
Bilder
Bilder fra bandets opptreden ved Bergen folkebibliotek
Marie-Dominique Chenu
Marie-Dominique Chenu (født 10. januar 1895 i Soisy-sur-Seine i Frankrike, død 11. februar 1990 i Paris; opprinnelig Marcel Chenu) var en fransk katolsk prest, teolog og historiker tilhørende dominikanerordenen.
Chenu var sammen med Yves Congar, Jean Daniélou og Henri de Lubac en av hovedskikkelsene innen nouvelle théologie. Han gikk inn for thomismen i en ny form, og var den av de teologiske rådgivere under andre vatikankonsil.
Liv og virke
Hans foreldre var bakere. Han trådte inn i dominikanerordenens franske provins i 1913.
Chenu ble presteviet i 1919 og fullførte sitt doktorat i teologi i 1920 under Reginald Garrigou-Lagrange med en dissertasjon med tittelen De contemplatione, , som gransket hvordan Thomas Aquinas beskrev og forestilte seg kontemplasjon. .
Pater Chenu underviste deretter middelalderhistorie, fra 1947 ved Sorbonne, og fra 1953 ved Institut Catholique i Paris.
Han var også arbeiderprest en tid; dette førte til nye sanksjoner fra Vatikanet i 1954. Han bodde deretter i Rouen frem til 1963.
Ved annet vatikankonsil var pater Chenu en teologisk rådgiver, og var en av initiativtagerne til konsilets dokument som rettet seg til verden.
Årnes (Bodø)
Årnes er et strøk i Rønvik bydel i Bodø, plassert i byens nordvestre kant. Årnes er en av bydelskjernene i Rønvik, og strøket huser Rønvik kirke, Rønvik skole og en planlagt videregående skole.
US Open Championship 1952
US Open Championship 1952 ble arrangert i Dallas, Texas i USA i 1952.
Caliban vs. Heaven Shall Burn – The Split Program
Caliban vs. Heaven Shall Burn – The Split Program (utgitt 2000) er et split album mellom de to tyske Metalcore-bandet Caliban og Heaven Shall Burn.
Sporliste
Caliban Heaven Shall Burn
Foreign Intelligence Surveillance Court
Foreign Intelligence Surveillance Court er en amerikansk føderal domstol som ble etablert i 1978 med hjemmel i Foreign Intelligence Surveillance Act (FISA). Domstolen fører legalitetskontroll med amerikanske myndigheters overvåkningsvirksomhet innenfor landets grenser, hovedsakelig aktiviteter utøvd av National Security Agency og Federal Bureau of Investigation.
Kongressen etablerte Foreign Intelligence Surveillance Court i kjølvannet av Watergate-skandalen. Den hadde opprinnelig syv dommere, men ble utvidet til elleve med vedtagelsen av USA PATRIOT Act i 2001.
Kristopher Guren
Kristopher Guren (født 23. desember 1989, død 30. april 2008) var en norsk sportsdanser. Sammen med sin dansepartner, Karen Sofie Moholth, var han flere år i norgestoppen i dans, og han ble dobbelt juniormester allerede som 12-åring.
Rasisme
Rasisme, tidligere omtalt som raselære, er forestillingen om at menneskeheten kan kategoriseres i ulike raser som hver tillegges et sett egenskaper og som rangeres etter verdi. Rasisme er og har vært grunnlag for diskriminering eller segregering.
Frem til slutten av 1900-tallet var rasisme vanligvis begrunnet i antatte biologiske og arvelige forskjeller mellom folkegrupper (i dag ofte omtalt som «klassisk rasisme»). De siste tiår er det også vanlig å utvide rasismebegrepet til å omfatte nedvurdering av andre etniske, kulturelle eller religiøse grupper, uten nødvendigvis å begrunne i biologiske forskjeller som utseende («nyrasisme»). Et fellestrekk for begge forståelsene av rasisme er at personers identitet vurderes basert på fordommer knyttet til personens gruppetilhørighet.
Den internasjonale konvensjon om eliminering av alle former for rasediskriminering skjelner ikke mellom diskriminering basert på rase, hudfarge, avstamning, nasjonalitet eller etnisk opphav.
Finnes menneskeraser?
Å omtale folkegrupper som raser er sterkt omdiskutert. Blant biologer og psykologer er det vanlig å hevde at menneskeraser har reell eksistens, men at genetiske forskjeller mellom folkegrupper er irrelevante for å forstå forskjeller i kultur eller personlighet. Det finnes også biologer som er uenige i dette, blant annet Alan Templeton ved Washington University in St. Louis. Blant samfunnsforskere er det vanlig å hevde at menneskeraser er en ren sosial konstruksjon, det vil si en forestilling som er funnet opp som ikke har reell (biologisk) eksistens. Det er imidlertid et legitimt begrep innen humangenetikk og i omtale av tamdyr, der varianter er frembrakt ved planmessig avl. Et eksempel på dette er underarten tamhund, som deles inn i en rekke hunderaser.
Ordets opprinnelse
Selv om fenomenet rasisme har eksistert i uminnelige tider fikk ordet rasisme først utbredelse på 1930-tallet. De fleste folkegrupper og nasjoner gjennom tidene har diskriminert andre folkegrupper på bakgrunn av etnisitet eller nasjonal opprinnelse. Vidkun Quisling brukte ordet rasisme i artikkelen «Skaff jødene en egen stat» i Fritt Folk i november 1938. På engelsk avløste begrepet racism det tidligere racialism, som Oxford English Dictionary definerte som «troen på en bestemt rases overlegenhet», med henvisning til første registrerte bruk i 1907. Kortformen racism oppsto i 1930-årene Oxford Dictionary angir 1936 som første registrerte forekomst av racism og definerer begrepet som «the theory that distinctive human characteristics and abilities are determined by race» og som synonym for racialism. Begrepet «rasister» skal også ha vært brukt av Lev Trotskij i 1930, i Istorija russkoj revoljutsii («Den russiske revolusjons historie»).
Rasisme kan også defineres til et system som medfører undertrykking basert på rasemessig forskjellsbehandling. Den personlige oppfatningen betyr i en slik definisjon lite, det er systemet (staten, organisasjonen osv.) som står for rasismen. Se for øvrig etnokrati. Rasismen nådde sitt høydepunkt i nyere historie med slavehandelen med afrikanere, holocaust og apartheid som noen eksempler.
I løpet av siste fjerdedel av det 20. århundre har det vært en dreining vekk fra diskriminering av etniske grupper, og alle former for rasisme regnes av det store flertall som en krenkelse av menneskets verdighet og rettigheter. Anklager om rasisme i dag regnes som svært alvorlige, og i enkelte land kan man bøtelegges for rasistiske ytringer. Det er gjort forsøk på å begrense rasisme gjennom flere internasjonale traktater. De forente nasjoner vedtok i 1966 Den internasjonale konvensjon om utryddelse av alle former for rasediskriminering, hvor definisjonen på rasisme er:
Finnmark pride
Finnmark Pride  er en regional menneskerettsorganisasjon for Finnmark med fokus på LHBT og samlingsnavnet for Nord-Norges største tilbakevendende LHBT-arrangement, med tilbud til og aktiviteter i alle fylkets 19 kommuner. Tiltaket er finansiert igjennom private sponsorer, offentlige fond, vertskommunen og bedrifter. Leder: Gunhild Steffensen Johansen (Hammerfest).
Rasisme
Ordets opprinnelse
Bangstad og Døving beskriver rasisme slik:
Finnmark pride
Finnmark Pride fokuserer tradisjonelt på tre temaer: Faglig læring, kulturelle begivenheter og nettværksskapende arransjementer.
Rasisme
Ordet og idéen «rase»
Historikere er ikke enige om når begrepet «rase» oppstod blant mennesker. På den ene siden har man dem som mener at det alltid har eksistert, mens man på den andre siden plasseres det så sent som i det 19. århundre. Inndelingen av mennesker i grupper basert på ytre, anatomiske trekk, eller antatt geografisk opprinnelse, er uansett eldre enn begrepet rasisme. Oxford English Dictionary angir at ordet «rasisme» først ble brukt i 1930-årene og var distinkt fra «raseteori», som hadde blitt brukt i et århundre før dette. På fransk opptrer ordet første gang i en ordbok i 1932, da definert som «et navn som gis til tyske nasjonalsosialister, som angir ikke bare nazi-partiet NSDAP, men hele bevegelsen.»
Rasisme som idé står for troen på at menneskeheten kan deles i ulike raser, hvorav noen er høyerestående og andre er laverestående. På 1800-tallet mente man innenfor vitenskapen at mennesker fra forskjellige steder i verden hørte til forskjellige menneskeraser. Disse forskjellige menneskerasene mente man hadde spesielle medfødte egenskaper som bare hørte til denne spesifikke rasen. Man mente at noen raser kunne være spesielt modige, eller at en rase kunne være mer eller mindre intelligent enn andre.
Forskere som er tilhengere av raseteorier deler gjerne menneskeheten inn i minst tre raser: den kaukasoide, den mongolske og den negroide rase. Dette var koblet sammen med blant annet geografisk utbredelse og enkelte utseendemessige kriterier. Det er i dag bred enighet om at det ikke finnes biologisk grunnlag basert på DNA alene for å dele menneskeheten inn i flere underarter eller «raser».
Klassisk rasisme
Rasisme er tradisjonelt forstått som en oppfatning eller sett av holdninger som tar utgangspunkt i at mennesker kan deles inn i distinkte raser, og at disse kan rangeres etter deres verdi. Denne formen for rasisme kalles for klassisk rasisme. Den klassiske rasismen blir også kalt for den gamle rasismen og er mindre utbredt i dag enn hva den var før.
Nyrasisme (neorasisme)
Begrep som baserer seg på en oppfatning om at rasismen i løpet av 1900-tallet til i dag har endret seg. Tilhengerne av dette begrepet mener at det eksisterer mange ulike syn og begreper på hvordan rasismen har endret seg, hvor deres fellesoppfatning er at det har skjedd et retorisk skifte på den politiske høyresiden hvor ordet rase er erstattet med ordet kultur. Hovedgrunnen til dette er at forskjellen mellom de ulike kulturer er uforenlige og at kulturblandinger vi føre til konflikt. Skiftet fra rase til kultur blir av disse sett på som overgangen fra den klassiske rasismen til såkalt nyrasisme.
Forskjellen på nyrasismen og den klassiske rasismen er at nyrasismen ikke tar utgangspunkt i biologi. Nyrasismen omfatter både de menneskene som anses som synlig forskjellige og mennesker som ikke anses som synlig forskjellige. Nyrasisme bygger opp en motstand mot innvandring av ikke-vestlige flyktninger og innvandrere.
Antisemittisme
Etter holocaust tok historikere fatt i forholdet mellom antisemittisme og annen rasisme. Man fant distinkte forskjeller mellom den tradisjonelle katolsk-kirkelige antisemittisme og den moderne rasisme; i førstnevnte var det religiøse faktorer mer enn rasetilhørighet som lå til grunn. Den moderne antisemittisme derimot, kan enklere defineres som en spesifikk form for rasisme.
Raseteoriene på 1800-tallet
Arthur de Gobineaus Essai sur l'inégalité des races humaines (1853–1855) hadde stor innflytelse i utviklingen av rasismen, sammen med Vacher de Lapouges antropososiologi og Herders anvendelse av rasebegrepet på nasjonalistisk teori, som førte til utviklingen av militant etnisk nasjonalisme. De forutsatte den historiske eksistensen av nasjonale raser som tyskere og franskmenn, som hadde utviklet seg fra de opprinnelige raser, som den ariske rase, og mente at politiske grenser måtte forholde seg til det de beskrev som rasemessige grenser.
På 1900-tallet har historikere vurdert om tanken på rasemessige overlegenhet og underlegenhet kom fra Amerikas forente stater i årene etter den amerikanske borgerkrigen, og at den europeiske tradisjonen hadde vært mer basert på nasjoner enn raser frem til dette.
En annen teori er at rasismen som ideologi oppstod i kolonitiden. Med kolonisering, utbytting, overgrep, jakt og drap av urbefolkning oppstod snart et behov for å legitimere disse handlingene. Dermed begynte forskere å arbeide for å påvise at hele folkeslag var født med forskjellige typer egenskaper. De hvite europeiske forskerne slo fast at nettopp hvite europeiske mennesker var født ærlige, intelligente og flittige, mens afrikanere var født dumme, løgnaktige og griske. Forskerne trakk opp grensene mellom forskjellige «menneskeraser». «Rasene» skulle også rangeres. Kanskje ikke veldig overraskende slo forskerne fast at «den hvite rasen», europeerne, sto øverst i rang.
Rasismen i USA
I USA ble afrikanere brukt som slaver fra 1600-tallet inntil slaveriet ble opphevet i sydstatene gjennom proklamasjonen om emansipering i 1863, og i de gjenværende slavestatene ved den 13. grunnlovsendring i 1865. Rekonstruksjons-perioden etter borgerkrigen ga de tidligere slavene fulle politiske rettigheter, men dette førte til økende rasistisk motivert diskriminering i sydstatene. Mange stater innførte etter 1877 såkalte Jim Crow-lover som begrenset stemmeretten, og som befestet rasediskriminering i alle offentlige sammenhenger; på skoler, transportmidler, spisesteder og offentlige toaletter osv. Også i USAs forsvarsstyrker ble raseskillet gjennomført. Forsøk på å få disse lovene erklært som grunnlovsstridige ble lenge avvist av USAs høyesterett, fordi den konstitusjonelle garantien om «likhet for loven» ble tolket som tilfredsstillende ivaretatt gjennom tjenester som i navnet var «separate but equal» (adskilte, men likeverdige). Etter den andre verdenskrig vokste motstanden mot rasediskriminering blant svarte amerikanere som hadde tjenestegjort i krigen eller flyttet fra sydstatene for å bemanne krigsindustrien i nordstatene. Organisasjonen mot rasediskriminering, NAACP, førte i 1954 den første vellykkede rettssak mot skolestyret i byen Topeka og fikk medhold i høyesterett for at raseskillet i skolene var grunnlovsstridig. Flere tilsvarende rettssaker gjorde etter hvert slutt på rettslig basert rasediskriminering, men det tok (og vil ta) lang tid å fjerne faktisk rasediskriminering. Etter mange demonstrasjoner med til dels voldelige episoder i årene omkring 1960, og med Martin Luther King som en viktig pådriver, ble de siste raselovene opphevet gjennom Civil Rights Act i 1964 og Voting Rights Act i 1965.
VM i orientering 2010
Verdensmesterskapet i orientering 2010 (WOC 2010) var det 27. verdensmesterskapet i orientering. Mesterskapet ble arrangert i Trondheim 7.-15. august 2010.
Rasisme
Sionisme
Sionisme er en ideologi som i det meste av den arabiske verden og mye av den tredje verden for øvrig anses som synonymt med rasisme. FN vedtok i 1975 resolusjon 3379 at «sionisme er en form for rasisme og rasediskriminering». Resolusjonen ble tilbakekalt i 1991, men i arabiske land har fortsatt dette synspunktet stor gjennomslagskraft.
Rasismens uttrykk
Rasisme kan uttrykkes individuelt (noen forskere er ikke helt enige i dette, jfr. innledningen) gjennom eksplisitte tanker og følelser og handlingene som springer fra disse.