cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Marie-Galante
Historie
På sin andre reise kom Kristoffer Columbus til øya 3. november 1493. Ekspedisjonen fant ikke passende sted å ankre opp ved Dominica og seilte derfor videre nord og ankret opp ved Anse Ballet på Marie-Galante. Columbus tok øya i besittelse for Spania, men spanierne slo seg aldri ned på Marie-Galante. Ekspedisjonen fant verken ferskvann eller spor etter mennesker og bega seg raskt til Guadeloupe.
I 1635 tok Frankrike øya i besittelse. I 1648 etablerte Compagnie des îles d'Amérique en koloni. De rundt 50 franske kolonistene slo seg ned nordvest på øya, på et sted som senere ble kalt Vieux-Fort. Kariber fra Dominica angrep kolonien i 1653 og alle de franske kolonistene ble drept. En ny bosetting ble deretter etablert på sørvestkysten, i nærheten av det som ble til Grand-Bourg.
Nybyggerne holdt først husdyr og høstet forskjellige avlinger, inkludert indigo og tobakk. Innledningsvis var gårdene små og for det meste drevet av franskmenn. Dette endret seg ved overgangen til dyrking av sukkerrør for sukkerproduksjon. I 1655 ankom det nederlendere fra Brasil. De hadde kunnskap om sukkerproduksjon. Fra 1664 dominerte sukkerproduksjonen og det ble lagt om til større plantasjer drevet av slaver. Over 80 sukkermøller ble bygget.
Ved siden av sukker ble det på 1700-tallet dyrket kaffe og bomull. I løpet av 1800-tallet overtok sukkerproduksjonen mer og mer.
Øya var vanskelig å forsvare og var utsatt for angrep fra britene utover 1600- og 1700-tallet. Under den franske revolusjon var øya republikanske fra 1792 til 1794, i motsetning til rojalistiske Guadeloupe. På 1700- og 1800-tallet var øya flere ganger okkupert av Storbritannia.
Slaveriet ble opphevet i 1848. Arbeidet på plantasjene ble da gjort av indiske og afrikanske kontraktsarbeidere. På bakgrunn av dette utviklet det seg et kreolsamfunn med røtter i amerindianske, europeiske, afrikanske og asiatiske befolkningsgrupper.
I 1946 ble øya en del av det oversjøiske departementet Guadeloupe.
Fra 1960 avtok på sukkerproduksjonen og med påfølgende befolkningsnedgang de neste tiårene.
I 1994 gikk kommunene på øya sammen for å styrke arbeidet med å forbedre infrastrukturen, bedre økonomien og jobbmulighetene.
Administrasjon
Øya er inndelt i tre kommuner: Capesterre-de-Marie-Galante øst på øya, Grand-Bourg (Grand-Bourg de Marie-Galante) i sørvest og Saint-Louis i nordvest. I 1994 sluttet de tre kommunene på øya seg sammen i et communauté de communes kalt Communauté de Communes de Marie-Galante.
Som en del av Frankrike og Den europeiske union er øyene i Guadeloupe regnet som ultraperifert område.
Økonomi
I 2018 arbeidet 44 % av de sysselsatte i offentlig sektor, 11,6 % i landbruket og 8 % i reiselivsnæringen. En del pendler til naboøyene for arbeid. Nedgangen i sukkerindustrien har gjort at det har vært vanskelig å finne arbeid på øya. Halvparten av innbyggerne tilhører lavinntektsgruppen.
I 2018 var fortsatt én sukkerfabrikk i virksomhet. Det fantes tre romdestillerier.
Samferdsel
Det er båtforbindelse mellom Grand-Bourg og Pointe-à-Pitre og mellom Saint-Louis og Saint-François.
Marie-Galante lufthavn ligger øst for Grand-Bourg.
Atopisk eksem
Atopisk eksem kalles også atopisk dermatitt eller barneeksem og er en kronisk, kløende hudsykdom, som er knyttet til de andre atopiske sykdommene astma og allergisk snue. En person med atopisk eksem kalles for atopiker.
Ordet «atopi» henspiller på en «annerledes» reaksjon, det vil si den allergiske reaksjon hos personer som har atopisk eksem.
Om sykdommen
Atopisk eksem er den vanligste typen eksem hos barn, den kalles også barneeksem eller vintereksem. Den starter ofte med intens kløe. Grunnen til at huden blir tørr er at den produserer for lite fett.
Spedbarn kan ha atopisk eksem hvor som helst på hudoverflaten, med unntak av baken. Ofte ses utslettet som 5-kronestore flekker. Eksemet er tørt, rødt og flassende. Utslettet blir ofte væskende hvis bakterier slår seg ned i eksemet. Småbarns utslett ser likedan ut, men har ofte mistet det flekkvise preget. Nå er det bøyefurene som oftest er angrepet. Vanligst er utslett på halsen, albubøyen, håndledd, knehaser og ankler. Voksnes utslett er tørt og flassende som hos barna, og som hos barna blir huden fortykket hvis vedkommende klorer mye på stedene som klør.
Hos mennesker med atopisk eksem ser man ofte allergiske lidelser som astma, høysnue og matallergi.
Atopisk eksem starter oftest allerede i barneårene og kan vare ved gjennom voksen alder. For noen kommer eksemet periodisk, varer en tid, hos enkelte opptil flere år, for så å bli borte igjen. Man anslår at 75% av barn som har atopisk eksem, blir bedre når de når voksen alder, mens problemene varer ved hos 25%.
15 prosent av norske barn har atopisk eksem i kortere eller lengre perioder av barndommen. De fleste vokser sykdommen av seg, men to prosent av befolkningen beholder sykdommen i voksen alder. Forekomsten av atopisk eksem har økt kraftig de siste 30 årene.
Utbrudd
Eksemet starter gjerne med tørre hudområder i kinnene ved tre måneders alder. Eksemet vil kunne bli rødt og væskende som klør. Når barna blir eldre, vil utslettet være mest fremtredende på bøyesiden av ledd, spesielt knær og albuer. Hos tenåringer og voksne vil utslettet oftest forekomme i ansiktet, nakke/hals og hender. Dette eksemet væsker lite, men det er som regel kronisk med tørre oppklorte, tykke hudpartier.
Hudplager
Huden hos en person med atopisk eksem er tørr og klør lett. Atopikere har en hud som er mer følsom og ofte mindre motstandsdyktig. Ved uttalt kløe blir huden enda tørrere og mer skjellende. Kløen kan hos noen gi en generell uro, særlig om natten. Noen får det man kaller fiskehud grunnet mye kløing. Kløe er da også det mest plagsomme symptomet.
Årsak
Årsaken til atopisk eksem er ukjent, eksemet kan forståes som et uttrykk for at samspillet mellom immunapparatet, huden og miljøet ikke fungerer normalt. En kombinasjon av arv og miljøfaktorer er grunnlaget for sykdommen.
Det er umulig å få nevrodermatitt ved kontakt med en syk person. Årsakene til sykdommen ligger i pasienten selv, da sykdommen oppstår av endogene årsaker.
Fjord
Fjord er en landform som i internasjonalt fagspråk (geologi, geografi) forklart som ei dyp, smal og langstrakt hav- eller innsjørenne. Åpningen ut mot havet kalles fjordens munning og er ofte grunn. Fjordens innerste del kalles fjordbunnen. Er havrenna bredere enn den er lang, er det en bukt eller en vik.
I alminnelig, folkelig språkbruk kalles gjerne enhver langsmal bukt for fjord. Oslofjorden, Limfjorden, alle fjordene i Bohuslän og alle «fjärdarna» på den svenske østkysten og i de svenskspråklige områdene i Finland er ikke fjorder i den internasjonale, geologiske definisjonen. Flere innsjøer i Norge kalles fjord, for eksempel Tyrifjorden. Langs Mjøsa refererer folk gjerne til «fjorden». Til og med et havstykke kalles fjord, nemlig Vestfjorden. Derimot kalles fjordene i Alaska og i New Zealand gjerne for «sounds» eller «inlets», ikke fjorder.
Fjordens geologiske opprinnelse
Det er bred enighet om at ekte fjorder som Hardangerfjorden i hovedsak har blitt skapt av isbreers erosjon av berggrunnen. Fjordens karakteristiske morfologi har blitt dannet gjennom avsmeltningen fra isbretunger som har ligget i direkte kontakt med større vann, ofte havet. I takt med at isen smeltet, ble det avsatt sedimenter foran iskanten og den typiske fjordterskelen ble dannet. På grunn av fjordens morfologi og vannets saltvannsinnhold kan mange dyr som egentlig lever på dypere vann, klare å leve i den grunnere fjorden.
En fjord er således et undersjøisk dalføre. Typisk for denne landskapsformen er at den har et U-formet tverrsnitt. Dette skyldes at fjorden en gang i tiden ble gravd ut av en brearm fra en isbre under siste eller tidligere istider. Foran brearmen ble det avsatt en endemorene av grus og sand som dannet en undersjøisk barriere, gjerne kalt «fjordterskler» eller «ra».
Denne grunne terskelen i fjordmunningen gjør at fjordene er roligere enn det åpne havet, og fjordene er dermed ofte naturlige havner. Ulempen med fjordterskelen er den hindrer utskiftningen av vann, noe som gjør at for eksempel forurensning ofte blir værende i fjorden i lang tid. Det er derfor viktig at kloakk og annen forurensning ikke slippes ut i fjorder. Sidefjorder og fjorder med ekstra trangt og grunt innløp (poller) er ekstra sårbare og kan få bunnvannsforgiftning selv uten menneskelig påvirkning.
Sidefjorder danner ofte undersjøiske hengende daler til hovedfjorden. For eksempel er Fjærlandsfjordens munning vel 400 meter dyp mens Sognefjordens hoveløp er nær 1200 meter dyp like utenfor munning. Granvinsfjorden har en bunn omkring 200 meters dybde og bunnen faller ved munningen bratt ned til Hardangerfjordens bunn slik at Granvinsfjorden danner en hengende dal under vann.
De lengste fjorder i verden er:
Fjordsjøer
I forlengelse av fjordene finnes ofte fjordsjøer, innsjøer adskilt fra fjorden av bergterskler, isfrontdelta og morener i kombinasjon. Slik delta ble dannet da isfronten sto stille en lengre periode i forbindelse med avsmelting av iskappen. Isfrontdeltaer kan være like høye som havnivået var den gangen og kan danne høye moer i landskapet særlig der elven har skåret seg gjennom deltaet. Slik terrasser av sand og grus er avsatt mange steder i Norge og er viktig kilder til byggematerialer for bygninger og infrastruktur. De største avsetningene finnes på Østlandet: Eggemoen (ved Hønefoss) og Gardermoen (Akershus) er de største i Norge målt i volum. Dette er tydelig blant i Eidfjord der elven Eio har skåret seg gjennom et løsmassene og etterlatt en høytliggende terrasse, derav navnet Hæreid, om lag 110 meter over omgivelsene. På Østlandet er det flere langstrakte fjordsjøer, for eksempel Randsfjorden og Mjøsa, som geologisk er del av de lange U-formede dalene som Gudbrandsdalen.
Noen av disse innsjøene var saltvannsfjorder etter istiden, men avskåret fra havet på grunn av landhevingen. På slutten av istiden var Østlandet omrking 200 meter enn i dag, såkalte marine grense. Da isdekket trakk seg tilbake fylte havet daler og lavland, og blant annet Tyrifjorden var deler av havet. Drammensdalen var en smale fjord. I vikingtiden var Drammensfjorden fortsatt 4-5 meter høyere enn i dag og nådde trolig så langt som Hokksund, mens deler av den nåværende Drammen var under vann. Drammensfjorden var like etter istiden forbundet med Holsfjorden via Lierdalen slik at Finnemarka en periode var helt innringet av fjorder. Ved Notodden sto havet 150 meter høyere enn i dag. Havet strakte seg som en fjord gjennom Heddalsvatnet helt til Hjartdal. Landhevingen skilte etter hvert Heddalsvatnet fra havet og gjorde det om til ferskvann omkring 1500 år f.Kr.. Ved Minnesund er den marine grense på 192 meter, men det er liten marin påvirkning i Mjøsa fordi isfronten ved Minnesund trolig sperret for havet i form av «Romeriksfjorden». Da mjøsbassenget var isfritt hadde landet steget så mye at havets strandlinje lå lavere enn Mjøsa.
Salvatnet ligger bare 9 meter over havet og ble skilt fra havet omkring 1000 år f.Kr.. I den dypeste delen (under 400 meter) av innsjøen er 2,9 % salt (mot 3,5 % i gjennomsnittlig sjøvann) og dette saltvannet antas å ha blitt værende siden Salvatnet var en fjord med saltvann. I de dypeste lagene er innsjøen uten oksygen i vannet. Grensen mellom monimolimnion (dype oksygenfattig og salte lag) og miksolimnion er skarp.
Terskel
Fjordterskel er et gruntvannsområde i en fjord, laget av løsmasse-avsetninger fra endemorenen til isbreen som gravde ut fjordens dalføre i istiden(e). Terskelen(e) hindrer fri vannutveksling av fjordens dypere vannlag med havet utenfor. En fjordarm med terskel innenfor innløpet kalles en terskelfjord.
Gruntvannsområdet finnes i munningen av mange fjorder (også sidefjorder), og i varierende grad innover i, særlig, langstrakte fjorder. Enkelte morener ligger slik at indre fjordbasseng utgjør en poll.
Dype fjorder med relativt grunne terskler finnes blant annet på Vestlandet. Saltstraumen dannes der tidevannet passerer over en grunn terskel (om lag 30 meter) i et smalt sund mellom Saltfjorden og Skjerstadfjorden.
Sognefjordens dypeste dele er omtrent ved Åkrestrand og Vadheim. Den ytre delen av fjorden (ved Losna og Sula) har en markert terskel med dybder på 100 til 200 meter, der stiger fjordbunnen brått fra 1200 meters dyp til omkring 100 meter. I Sognesjøen er det flere små trau (med dyp ned til 400-500 meter) med terskler mellom. På tvers av fjorden er det bunnen til dels helt flat med mindre enn 1 meter variasjon i dybde på 2 km tverrsnitt. Bunnen er dekket av fint materiale (leir) som ved Vangsnes er opp til 300 meter tykt. Mellom 50 og 180 km fra munningen er fjordbunnen relativt flat. Nesten alle sidefjorden danner hengende daler til hovedfjorden. For eksempel er Fjærlandsfjordens munning vel 400 meter dyp mens hovedfjorden er nær 1200 meter dyp like utenfor munning. Vadheimfjordens munning er 400 meter dyp. Ikjefjordens munning er bare 50 meter dyp like ved der hovedfjorden er på sitt dypeste. I store deler av fjorden er det «brådypt» ved at de bratte fjellsidene fortsetter like bratt under vann.
Navnet Sognefjorden henger sammen med ordet «sug» som trolig viser til suget eller de vanskelig strømforholdene som skapes når vannet strømmer gjennom fjordmunningen og over terskelen. Mens Sognefjorden blir jevnt dypere fra terskelen mot Nordsjøen og fra de innerste fjordarmene, består Hardangerfjorden av flere basseng skilt av terskler. Det varierende dyp med flere terskler skyldes trolig varierende bergarter. Den dypeste delen av Hardangerfjord er Samlafjorden mellom Jonaneset (Jondal) og Ålvik med en markert terskel ved Vikingneset i Kvam herad. Hissfjorden-Sildafjorden-Kvinnheradsfjorden danner et litt grunnere basseng på knapt 700 meters dyp, Husnesfjorden mellom Skorpo (ved Uskedalen) og Huglo danner et basseng på omkring 400 meters dyp. Ved Huglo og innløpet til Langenuen er det en terskel på omkring 150 meters dyp. Halsnøyfjorden danner et basseng til en terskel ved Otterøy litt innenfor Mosterhamn (Bømlafjordtunnelen går gjennom dette relativt grunne partiet), Bømlafjorden utenfor går ned til mer enn 400 meters dyp. Granvinsfjorden har en bunn omkring 200 meters dybde og bunnen faller ved munningen bratt ned til hovedfjordens bunn slik at Granvinsfjorden danner en hengende dal under vann. Sørfjorden har dyp på 300-400 meter og danner også en hengende dal.
Bolstadfjorden er 160 meter på det dypeste. Bolstadfjorden er forbundet med Osterfjorden/Veafjorden over en terskel bare 1,5 meter under overflaten gjennom sund å mindre enn 100 meter bredde og med en svært sterk tidevannsstrøm. Fjorden mottar ferskvann fra Vossos nedbørsfelt på 1500 km2, ferskvann/brakkvann på overflaten hindrer sirkulasjon av det tyngre saltvannet under slik at fjordbunnen har lag av organiske sedimenter og saltvannet er oksygenfattig.
Hydrologi
Fjordenes hydrologi er preget av at de ofte er lang i forhold til bredden, ofte dypere enn havet utenfor med en terskel som hindrer vannutskifting, og med god tilførsel av ferskvann fra elver innerst i fjorden. For eksempel har Sognefjorden et langt hovedbasseng på mer enn 1000 meters dyp, mens terskelen ved munningen er på 100 til 200 meter. Noen fjorder, som Hardangerfjorden, har flere terskler som danner flere relativt adskilte bassenger i lengderetningen.
Ferskvann fra elvene har normalt markert effekt på vannet i overflaten, under de øverste meterne med brakkvann er saltholdinnholdet som i havet utenfor. Saltinnholdet i overflatevannet har betydning for fjordens biologi. Ferskvannstilførselen er i Norge størst ved snøsmeltingen i mai-juni og om høsten, mens når nedbøren om vinteren faller som snø har mange fjorder normalt saltinnhold helt til overflaten.. I områder med vesentlig tilførsel av smeltevann fra isbreer vil saltholdigheten i overflaten være lav også på ettersommeren.
I indre del av Hardangerfjorden varierer saltinnholdet i overflaten mellom 3 % i januar-februar og 1 % i juni-august i takt med vannføringen i Eio, Kinso, Opo og Tysso. Regulerte vassdrag har mindre svingninger i vannføringen med mer avløp om vinteren og mindre under snøsmeltingen våren. Den dype Bolstadfjorden har en terskel på bare 1,5 meter og ferskvann/brakkvann på overflaten hindrer de tyngre saltvannet å sirkulere slik at det blir oksygenfattig.
Den indre del av Drammensfjorden er skilt fra den ytre av en morene ved Svelvik. Tidevannet og overskytende ferskvann går gjennom den grunne Svelvikstrømmen (8 meter, mudret til 10 meter av hensyn til skipstrafikken) som er en av Norges sterkeste tidevannsstrømmer med opp til 5 knop. Fjorden er over 100 meter dyp innenfor. Drammenselva tilfører store mengder ferskvann til Drammensfjorden og innenfor Svelvik er fjorden markert mindre saltholdig enn havet generelt. Ved flom i Drammenselva dominerer ferskvann fjorden innenfor Svelvik.
Målinger i Bolstadfjorden i april og august viste at under 50 meters dybde var vannet nesten oksygenfritt. I april var brakkvannslaget omtrent 5 meter tykt, mens det i august var 20 meter tykt. Fjorden er 160 meter dyp.
Normalt blir fjordene tilført lite ferskvann i vinterhalvåret. Avkjøling av overflaten kombinert med vind gjør at fjordvannet blir gjennomblandet (ned til 100 meter eller mer) om vinteren. Dette vannet inneholder ferskvann fra sommeren og er lettere enn det mer salte vannet på kysten. Kraftig fralandsvind (vanlig i fjordstrøkene om vinteren) skaper strøm på overflaten ut fjorden slik at tyngre vann fra kysten trekkes inn over fjordterskelen og ned i fjordens dyp.
I sommerhalvåret er det normalt stor tilførsel av elvevann innerst i fjordene. Dette ferskvannet blander seg med saltvann til et brakkvannslag som hever overflatenivået slik at det oppstår en strøm på overflaten ut fjorden. Denne overflatestrømmen blir gradvis saltere ved omrøring med litt dypere vannlag. Like under denne strømmen ut fjorden går en kompenserende strøm av saltere kystvann innover fjorden. På større dyp står under fjordterskelens nivå står det kalde vintervannet stille og er adskilt fra atmosfæren av brakkvannstrømmene øverst i vannsøylen. I en del fjorder er terskelen så grunn at vannet i dypet ikke skiftes ut hvert år og vannet blir oksygenfattig og ulevelig for en del fisk og dyr. I de mest ekstreme tilfellene der det alltid ligger en barriere av ferskvann på fjorden og det dessuten legger seg is skiftes vannet under overflaten aldri ut slik at fjorden blir oksygenfri og råtten. Drammensfjorden er et eksempel.
Fjord - etymologi og bruk
Fjord er et av de få norske ord som er blitt internasjonale, spesielt i engelsk hvor det benyttes direkte. Det skotske ordet firth er et også lånord fra norsk.
Fjord kommer fra det norrøne fjǫrðr som kan bli trukket tilbake til det prehistoriske indoeuropeiske ordet *prtús, avledet av *por- eller *per, det vil si «gå», «passere» eller «å sette over på den andre siden».
Fjord i grunnbetydningen «der man ferder over» har da samme opprinnelse med ordet «ferd» (reise), engelske fare. Engelsk firth er et lånord fra gammelnorsk. Verbet fare og substantivet ferje, engelske ferry, er av samme opprinnelse.
Det indoeuropeiske *por- har gitt det greske poros. Det latinske ordet portus for havn er også beslektet og har gått inn i det tyske ordet Furt og det engelske ordet ford som betyr vadested, ord som gjenfinnes i både Frankfurt og i Oxford, som direkte oversatt til norsk blir Øksnevad, gresk Bosporos – okse-vadestedet
Fjord er felles i de skandinaviske språkene norsk, dansk og svensk. På islandsk er fjord fjörður, og på færøysk fjørður. På svensk finnes også i tillegg det mer dialektpregete ordet fjärd som er etymologiske det samme ordet. Fjärd benyttes hovedsakelig i navn om vannrenner rundt Østersjøen mens fjord benyttes om vannrenner rundt Nordsjøen. Svenskene skiller altså de to ordene i henhold til både vannrennens karakter og plassering grunnet gamle navnkonvensjoner. På gammelnorsk var genitiv av fjǫrðr fjaraðr, dativ var firði. Dativformen har blitt til det vanlige stedsnavnet Førde eller Førre.
Til tross for at fjord har gått inn i internasjonal terminologi er det likevel ikke universalt. Mange fjorder blir på engelsk kalt for «canals», «inlets» og «sounds», eksempelvis Hood Canal, Burrard Inlet og Puget Sound. På norsk er en kanal kun en kunstig gravrenne med vann i og brukes aldri som synonymt med fjord, slik som Sootkanalen, Göta kanal og Panamakanalen.
I norrøn tid ble -sær brukt om fjorder eller deler av fjorder, ifølge Oluf Rygh spesielt om fjordmunning som Sognsær (Sognesjøen). Strindsær (Strindfjorden) er en utvidelse eller en del av en fjord. Naumsær kan tidligere ha vært brukt om Namsens brede, sakteflytende munning og har senere gått over til å betegne hele vassdraget. Rygh antok at de aller eldste fjordnavnene har vært usammensatte, det vil si uten «-fjord» eller «-anger». Bunnefjorden ble i vikingtiden kalt Skjáldr. Langesundsfjorden ble i norrøn tid kalt Grenmarr, i betydningen sjøen utenfor grenenes land. «Marr» er et gammelt ord for sjø eller hav. Vefsnir var det gammelnorske navnet på Vefsnfjorden og var laget av elvenavnet Vefsna som er den største i området. Senere har Vefsn blitt navn på distriktet. Ofotfjorden ble i norrøn tid kalt Ófóti som senere gikk over til å være navn på distriktet Ofoten.
Det er vanlig at fjordnavnet har blitt overført til bygda eller landskapet omkring, og denne betydningsutvidelsen kan ha skjedd allerede i forhistorisk tid. I nyere tid har det vært vanlig at «-fjord» (ubestemt form) har blitt erstattet av «-fjorden» (bestemt form). Fjordene har alltid vært ferdselsårer og navn på den enkelte fjord antas derfor å være tildels meget gammelt.
-angr
I norrønt, trolig fra før vikingtiden - det er ikke brukt på Island, ble «angr» brukt som fellesnavn på fjorder, viker og våger. Ordet har bare overlevd som ledd i sammensatte fjordnavn som Geiranger, Mauranger, Malangen og Kvænangen, og har i noen tilfeller blitt overført på tilliggende gårder, bygder eller landskap for eksempel Varanger. «Angr» kan være relatert til gammelnorsk «ǫngr» som betyr trang eller smal. Rygh antok at «-angr» er eldre enn «-fjord» og at betydningen av «-angr» kan ha vært glemt allerede i vikingtiden og middelalderen. På Island og Grønland finnes ikke fjordnavn på «-angr». I Nord-Norge finnes fjordnavn på «-angr» helt øst til Varanger noe som tyder på at folk fra norrøn bosetning lenger sør besøkt de nordlige områdene før vikingtiden og før områdene ble bebygget og fikk fast bosetting.
Falske fjorder
I norsk dagligtale har ordet fjord en bredere betydning enn i internasjonal språkbruk og i geologisk terminologi. Flere navn har for eksempel fjord-leddet i seg selv om de ikke er ekte fjorder:
En smal innsjødel som munner ut i en større innsjø har også gjerne fått navnet fjord — som Furnesfjorden i innsjøen Mjøsa. En del lange, fjordliknende innsjøer blir også kalt for fjorder. Tyrifjorden, Randsfjorden og Byglandsfjorden er eksempler på dette. Navngivingen kan henge sammen med at de ble brukte til ferdsel på samme måte som fjorder i havet. Flere av disse var etter istiden saltvannsfjorder som ble skilt fra havet på grunn av landhevingen. For eksempel strakte havet seg som en fjord gjennom Heddalsvatnet helt til Hjartdal. Landhevingen skilte etter hvert Heddalsvatnet fra havet og gjorde det om til ferskvann omkring 1500 år f.Kr..
Nils Ove Hellvik
Nils Ove Hellvik (født 25. juli 1962 i Stavanger) er en norsk fotballspiller som spilte for Bryne FK og Viking FK. Han fikk 190 kamper og scoret 49 mål for Bryne, mens han mellom 1983 og 1987 fikk 215 kamper og scoret 111 mål for Viking. Han fikk fem A-landskamper, tre som - og to som -spiller.
Fjord
Falske fjorder
De fleste ekte fjorder i verden finnes langs kysten av Norge, Skottland, Island, Grønland og det østlige Canada omkring Nord-Atlanteren; langs kysten av Britisk Columbia (Vest-Canada) og Alaska (USA) langs det nordøstlige Stillehavet; langs kysten av Chile ved det sørøstlige Stillehavet og langs det sørvestlige New Zealand.
Avvik og rariteter:
Norge og Svalbard
De lengste fjordene:
Noen flere fjorder:
Grønland
Vest
Øst
Pitch Lake
Pitch Lake, også kalt La Brea asfaltsjø (av spa. Tierra de Brea), er verdens største innsjø (deponi) av naturlig asfalt. Asfaltsjøen ligger ved landsbyen La Brea i det sørvestre hjørnet av øya Trinidad, i Trinidad og Tobago, og dekker et cirka 41 ha stort område, som er omkring 76 meter på sitt dypeste og anslagsvis inneholder cirka 6–10 millioner tonn med asfalt. Deponiet utvinnes i dag industrielt, og det høstes cirka 180 tonn daglig. Asfaltsjøen ligger kun cirka 1 100 meter fra havet og har vært kjent siden 1500-tallet. I dag besøkes asfaltsjøen årlig av cirka 20 000 turister. Asfaltsjøen ble oppført på UNESCOs Tentative Lists i 2011, med referansenummer 5645.
Pitch Lake har fascinert oppdagelsesreisende og forskere, i tillegg til å tiltrekke seg turister, siden den ble oppdaget av Sir Walter Raleigh i år 1595. Amerindianserne visste om ressursen og viste han den faktisk. Raleigh selv fant øyeblikkelig bruk av asfalten til å tette skipet sitt. Han refererte til asfalten som «mest fremragende ... Den smelter ikke med solen som asfalten fra Norge». Eksportert asfalt fra Pitch Lake ble alt i 1815 brukt til å legge asfaltbetong på gatene i noen regioner i New York City. Siden den ble oppdaget har det vært mange forskningsundersøkelser av bruken og den kjemisk sammensetningen av dette materialet. Det har vært utallige teorier, postuleringer og konklusjoner om størrelsen, kilden og opprinnelsen til asfalten.
US Open 1980 (tennis)
US Open 1980. US Open er en Grand Slam-turnering i tennis. US Open i 1980 ble arrangert i perioden 28. august til 9. september i Flushing Meadows i bydelen Queens i New York. John McEnroe beseiret Björn Borg i herrefinalen i single og Chris Evert Lloyd vant damefinalen over Hana Mandlíková.
Forkorting
Forkorting eller forkortning kan sikte til:
Brigham Young University Idaho
Brigham Young University Idaho er et mormonsk universitet i småbyen Rexburg i delstaten Idaho, USA.
Det ble grunnlagt av mormonkirgen i 1888 som Bannock Stake Academy, og gikk 1923-2000 under navnet Ricks College. Universitetet har en tilknytning til Brigham Young University i Provo i Utah, og det er også et mormonsk universitet i Hawaii – BYU Hawaii.
Om lag 99 prosent av studentene ved BYU Idaho er mormoner, og de kommer fra 40 land på kloden.
BUY Idaho hadde i 2007 i alt 13 259 studenter, og tilbød studier opp til mastergrad.
De seks skolene (colleges) ved BYU IDaho er:
Rektor Kim B. Clark ble tilsatt i 2005, før dette var han professor ved Harvard Business School.
Mitt Romney studerte ved BYU.
EPC
EPC kan vise til:
Jan W. Dietrichson
Jan Waldemar Dietrichson (født 16. mai 1927 i Oslo, død 10. oktober 2019 samme sted) var en norsk filolog og professor i allmenn litteraturvitenskap ved UiO.
Han ble Bachelor of Arts ved Cornell University i 1949 og Master of Arts ved Harvard University i 1950, deretter cand.philol. ved Universitetet i Oslo i 1953. Han arbeidet deretter som redaksjonssekretær for Gyldendal Norsk Forlag 1952-1962. Han ble dr.philos. med avhandlingen The Image of Money in the American Novel of the Gilded Age i 1969. Han var senere lektor/amanuensis ved Universitetet inntil han i 1993 ble professor i allmenn litteraturvitenskap.
Han oversatte og skrev innledninger til blant annet engelske middelalderverk, som Beowulfkvadet (1976), Sir Gawain og den grønne ridder (1988), Tundals visjon (1984/2009), Samuel Taylor Coleridges litteraturkritikk (2005), Troilus og Criseyde (2010).
Han var også aktiv i Oslo Høyre og tillitsvalgt i Forskerforbundet.
BE (band)
BE er en musikkgruppe fra Lillestrøm, like utenfor Oslo, og består av Kim Andre Skarsgård (gitar/vokal), Julian Andreassen (trommer) og Magnar Røri (bass).
I 2005 ga bandet ut EP-en Queen of Sorrow. BE opprettet deretter kontakt med H10 Productions, og i samarbeid med dem produserte de ti rockelåter. Debutalbumet Past Is Gone ble sluppet våren 2007 (Indie Distribution).
Dataassistert konstruksjon
Dataassistert konstruksjon, ofte forkortet DAK eller med den engelske betegnelsen CAD (Computer Aided Design), er konstruksjon (3D-modellering) og teknisk tegning som utføres ved hjelp av datamaskinbaserte programvarer og redskaper. Slike programmer brukes av ingeniører, arkitekter og andre designere innen ulike industrier og fag, som for eksempel bilindustrien, forbrukerprodukter, prosess- og oljeindustrien og innen bygg og anlegg. DAK-tegninger benyttes for å øke produktiviteten for designeren, bedre designkvaliteten, bedre kommunikasjonen ved dokumentasjon, og skape en database for framstilling.
Spark (Marit Larsen-album)
Spark er det tredje studioalbumet av Marit Larsen, utgitt den 18. november 2011 i Norge, Sverige, Finland og Danmark. Det også ble utgitt den 16. desember i Tyskland, Sveits samt Østerrike.
Dataassistert konstruksjon
Det finnes noen store kjente aktører innenfor CAD-programmer, blant annet Microstation fra Bentley Systems. Dette programmet har stor utbredelse i oljebransjen i Norge.
Catia er veldig utbredt i bilindustrien, på grunn av at det er spesielt godt på flatemodellering.
SolidWorks er et generelt DAK-program som brukes i mange ulike industrier
Siemens NX, tidligere kjent som Unigraphics og I-DEAS, er utbredt i mange industrier, og er spesielt godt på store sammenstillinger med mange komponenter.
Gjennom tidene er Autodesks program AutoCAD det mest utbredte, og noe over 200 millioner brukere. Autodesk Inventor er et moderne 3D-system fra Autodesk for mekanisk design som har blitt svært utbredt i Norge etter at det ble lansert så sent som i 1999. Inventor er imidlertid på vei ut og Autodesk flytter brukere over til Fusion360. REVIT er Autodesk sin versjon av 3D-modellerings programvare. Programmet er blant de mest brukte innenfor BIM- filosofien-
DDS-CAD-løsningene fra Data Design System er kjent i byggebransjen. DDS er også aktive i buildingSMART-initiativet.
Det mest solgte norsk-språklige CAD-programmet blant norske arkitekter er Vectorworks.
TurboCAD er også et av de mest solgte DAK program i verden. Det er et alt-i-ett program, for både mekanisk tegning, design, hustegning og kart. De siste årene er det blitt tilrettelagt for norske arkitekter med norskutviklede tilpasninger for bygg, vvs og elektro.
Der det tidligere var tilfredsstillende med programvare som kunne fremstille todimensjonale (2D) tegninger, kreves det i dag ofte tredimensjonale (3D) modeller. Man skiller derfor mellom de tradisjonelle CAD-systemene som erstatter tegnebrettet og de mer moderne CAD-systemene som primært er modellbaserte. Forskjellige tegninger og presentasjoner (snitt, oppriss, isometrisk, perspektivisk, fotorealistisk osv.) er i praksis noe man høster etter behov fra modellene.
Innenfor bygg kaller man ofte denne type modeller for Bygg-Informasjons-Modeller (BIM) da det ligger i betegnelsen at det er mer fokus på informasjon enn tradisjonelle tegninger.
Historie
I Norge begynte man å bruke CAD i 1979, den første CAD-maskinvaren og programvarene kom fra Computervision, USA. Maskinvaren (hardware) bestod av en stor grønn skjerm med et stort bilderør, hvor man kunne se det man tegnet, en mindre grønn skjerm med tastatur (tastaturet satt fast til skjermen) hvor man skrev inn kommandoer, en "tablet" hvor man ved hjelp av en "penn" pekte hvor kommandoen skulle utføres. Computervision var en programvare (software) for å tegne tredimensjonale (3D) tegninger (ikke solide modeller, men tråd modeller) men det var meget vanskelig å bruke til 3D fordi man ikke ved hjelp av farger eller andre hjelpemidler kunne se hvilke linje som lå foran og hvilken som lå bak. De fleste firmaene som hadde systemet benyttet det derfor til 2D. Maskinvaren og programvaren måtte på den tiden kjøpes fra samme leverandør og var meget kostbart, og det var komplisert å bruke. De var meget dårlig ergometrisk utformet, noe som førte til belastningsskader i armer, nakke og skuldrer, og skjermen til å gi inn kommandoer strålte slik at man ble rød på huden (solbrent).
Changi
Changi er et byplanleggingsområde øst i Singapore. Singapore Changi lufthavn, Changi luftbase og Changi marinebase ligger i Changi, og det er også to fergeterminaler. Changi er tynt befolka, og hadde bare 2 155 innbyggere ved folketellinga i 2010.
Under andre verdenskrig var Changi Prison en beryktet krigsfangeleir der allierte soldater som var tatt til fange etter slaget om Malaya og slaget om Singapore i februar 1942.
Rungrado 1. mai stadion
'''Rungrado 1. mai stadion''' er verdens største arena for friidrett og fotball målt etter sittende tilskuertall. Arenaen ble åpnet 1. mai 1989 og ligger på øya Rungrado i Taedongelva som renner gjennom Pyongyang i Nord-Korea. Stadionet ble opprinnelig bygget som hovedarena for den 13. verdensungdomsfestivalen i 1989.
Navnet kommer fra øya og fra 1. mai. Stadionanlegget er på 22 500 m², mens det totale gulvarealet er på 207 000 m² over åtte etasjer. Tilskuerkapasiteten er 150 000 sittende mennesker.
Taket over deler av arenaen er oppbygd av 16 buer som gjør at stadionet fra utsiden ser ut som en blomst.
Stadionanlegget er ett av Pyongyangs to store, det andre er Kim Il-sung stadion.
John Wark
John Wark (født 4. august 1957 i Glasgow) er en tidligere skotsk fotballspiller.
Wark startet sin karriere i Ipswich i 1975, hvor han var med på å vinne både FA-cupen og UEFA-cupen. Han ble i klubben frem til 1984 da han ble kjøpt av Liverpool for 450 000. Her var han blant annet med på å vinne to ligamesterskap. I 1988 returnerte han til Ipswich, før han signerte for Middlesbrough i 1990. Her ble han værende i kun en sesong, før han nok en gang returnerte til Ipswich.
Han fikk totalt 29 landskamper for.
Wark la opp i 1997.
Medaljer
Ipswich
Liverpool
Rungrado 1. mai stadion
Kritikerne ville ha det til at arrangementet ble iscenesatt i et forsøk på å avlede oppmerksomheten fra VM i fotball 2002 som gikk av stabelen i Sør-Korea og Japan like etter, samt som en måte å skaffe landet hard valuta på.
I år 2000 underholdt Kim Jong-il den amerikanske utenriksminister Madeleine Albright med et tilsvarende show da hun besøkte landet mot slutten av Bill Clintons presidentperiode i USA.
Henan (Huangnan)
Henan (kinesisk: 河南蒙古族自治县; pinyin: Hénán měnggǔzú Zìzhìxiàn, tibetansk: རྨ་ལྷོ་སོག་རིགས་རང་སྐྱོང་ཁུལ་, wylie: rma-lho sog-rigs rang-skyong-khul) er et autonomt fylke for mongoler i det autonome prefektur Huangnan i provinsen Qinghai i Folkerepublikken Kina.
Befolkningen var på 28,683 innbyggere i 1999.
Zhidoi
Zhidoi eller Dritö (kinesisk: 治多县 ; pinyin : Zhìduō Xiàn) er et fylke i det autonome prefektur Yushu i provinsen Qinghai i Folkerepublikken Kina.
Henan (Huangnan)
Administrative enheter
Henan består av en storkommune og fem kommuner:
Zhidoi
Befolkningen var på 22,854 innbyggere i 1999.
Verdenscupen i hurtigløp på skøyter 2012/13 – Lagtempo menn
Den 9. offisielle Verdenscupen i hurtigløp på skøyter – Lagtempo menn (engelsk: Essent ISU WorldCup 2012/2013 – Team Pursuit Men) ble arrangert vintersesongen 2012/13.
Kalender
Kalenderen for lagtempo menn i verdenscupen i hurtigløp på skøyter 2012/13 var som følger :
Walbrook
Walbrook var navnet på en av de små bekkene som tidligere rant ut i Themsen ved London, og som i dag er forsvunnet eller fullstendig overbygd. Walbrook fikk sannsynsligvis navnet sitt fordi den rant under eller gjennom bymuren London Wall. Den kom oppe fra Finsbury og rant ut i Themsen omtrent der Cannon Street Railway Bridge ligger i dag, og delte dermed romernes Londinium i to.
Nemacheilidae
se eget avsnitt
Walbrook
For den romerske bosettinga tjente Walbrook sannsynligvis både som drikkevannskilde og kloakk. På den østre bredden bygde romerne et Mithra-tempel, som ble funnet og undersøkt under byggearbeider etter andre verdenskrig. På østbredden lå også den romerske guvernørens palass.
Nemacheilidae
Nemacheilidae er en familie av karpefisker. De ble tidligere regnet som underfamilien Noemacheilinae i Cobitidae, men fra 1980-tallet ble de i stedet plassert som en underfamilie av Balitoridae, og navnet ble rettet til Nemacheilinae. Kottelat (2012) regner dem som en egen familie.
I Like You
I Like You er et musikkalbum med Martin Hagfors.
Walbrook
Det eneste minnet om bekken i dagens London er den vesle gata Walbrook mellom Cannon Street stasjon og undergrunnsstasjonen Bank. Gata følger det løpet som Walbrook hadde på dette stedet.
Nemacheilidae
Kroppen er langstrakt og ofte nesten rund i tverrsnitt. Munnen er liten og sitter på undersiden av hodet. Rundt munnen er det som regel seks skjeggtråder, men Lefua har åtte. Øynene er små og sitter på oversiden av hodet. Skjellene er enten svært små, eller mangler helt. Det er ingen bevegelig pigg under øyet. De fleste artene er nattaktive og skjuler seg blant steiner og trestammer om dagen. Noen arter lever hele livet i underjordiske vannforekomster og har reduserte øyne og lite pigment.
I Like You
Albumet kom ut den 10. oktober 2011.
Nemacheilidae
Nemacheilidae er utbredt i store deler av Eurasia fra De britiske øyer i vest til Japan i øst og Java i sør. Afronemacheilus med to arter forekommer i Etiopia. Gruppen er mest mangfoldig i Sør- og Sørøst-Asia. Den største slekten er Schistura med over 200 arter. En annen artsrik slekt er Triplophysa, som har rundt 120 arter i de sentralasiatiske fjellene.
Europeiske arter
Det er åtte eller ni arter i Europa:
Freyhof regner Barbatula vardarensis fra Vardar som egen art, men Kottelat (2012) mener at den er et synonym for B. barbatula.
Bagram Theater Internment Facility
Det har fremkommet en rekke beskyldninger om bruk av tortur i fangeleiren.
Andre nevneverdige steder er Kandahar Air Base (Kandahar International Airport) i Afghanistan, Camp Bucca i Irak, samt et stort antall såkalte Black Sites, hemmelige internasjonale CIA-fengsler. Tusener av fanger holdes også av andre land på vegne av USA.
Overgrep og tortur
I 2005 offentliggjorde The New York Times en intern militær rapport som forteller om overgrep og/eller tortur i fangeleiren, blant annet at det er vanlig å slå og sparke fangene, og at flere fanger har blitt slått til døde. En av disse ble slått i hjel på tross av at fangevokterne og avhørsspesialistene var overbevist om at fangen ikke var skyldig og heller ikke hadde informasjon - mishandlingen beskrives mer som underholdning. Rapporten utdyper og bekrefter en tidligere uttalelse gjort av US Army.
Ved siden av slag og spark nevnes bruk av fysisk ubehagelige posisjoner som lenking av fanger i taket og på dører i dagevis, frarøving av søvn i opptil 36 timer, frarøving av åndedrett, tvang til å lete etter ting som er begravd i latriner, frarøving av sansestimulering og andre tilsvarende metoder.
I henhold til artikler publisert i The New York Times hevder både fanger som har blitt holdt begge steder og amerikanske militære talsmenn at forholdene i leiren er verre enn på Guantanamo.
Amnesty International hevder at fanger er blitt torturert, og at USA er ansvarlig.
Glaphyra
Utseende
Små (oftest mindre enn 10 millimeter), spinkle, brunlige trebukker eller rødlige. Antennene er ofte betydelig lengre enn kroppen, i alle fall hos hannene. Pronotum er lengre enn bredt og mye smalere enn dekkvingene. Dekkvingene er mer eller mindre forkortede med avrundet spiss, og dekker sjelden hele bakkroppen. De har gjerne en lys flekk i spissen. Lårene er mer eller mindre påfallende kølleformede, leggene (tibiae) tynne og litt krumme. Slekten ligner sterkt på slekten Molorchus, som den ofte blir slått sammen med.
Levevis
Larvene utvikler seg i død ved, gjerne tynne greiner. De voksne billene er aktive om dagen og besøker gjerne blomster for å ete pollen.
Bagram Theater Internment Facility
Forsøk på å stenge fangeleiren
USA forsøker å få Afghanistan til å overta fangene på Bagram, men Afghanistans regjering har ikke vært villig til å adoptere USAs bruk av fangestatusen fiendtlig kjempende, som både fratar fangene rettighetene som krigsfanger og som sivile fanger.
Glaphyra
Utbredelse
Slekten er i hovedsak utbredt i Sørøst-Asia, men er representert med to arter i Europa og to i Vest-Afrika.
Systematisk inndeling
Slekten Glaphyra blir ofte slått sammen med Molorchus, som den ligner sterkt.
Hemipyxis
Hemipyxis er en slekt av biller som tilhører familiegruppen bladbiller (Chrysomelidae).
Levevis
Både larvene og de voksne (imago) billene lever av å spise blad på næringsplanten. Disse artene lever på urter tilhørende mange ulike plantefamilier.
Utbredelse
Slekten er vidt utbredt i den Gamle verden.
Systematisk inndeling
Listen er ufullstendig.
Lucas Grabeel
Grabeel er mest kjent for å ha rollen som Ryan Evans i High School Musical, High School Musical 2 og High School Musical 3. På HSM-settet har han fått kallenavnet «Grandpa» fordi han er så rolig og gammeldags av seg. Han foretrekker helst å tilbringe en rolig kveld sammen med venner framfor en vill kveld på byen.
Grabeel har også spilt den unge Lex Luther i TV-serien Smallville, en rolle han måtte barbere bort alt håret for.
Lucas har også spilt i andre TV-serier, som Veronica Mars.
Han har også spilt i Disney-filmen Halloweentown High, der han spiller Ethan.
Wuhuan
Wūhuán (pinyin; tradisjonell kinesisk: 烏桓, forenklet kinesisk: 乌桓, gammelkinesisk: ʔˤa ɢʷˁar, mongolsk romanisering: Uhuan) var et protomongolsk nomadisk folkeslag som bebodde det nordlige Kina, i det som nå er provinsene Hebei, Liaoning, Shanxi, kommunen Beijing og den autonome regionen Indre Mongolia. Som etnisk gruppe oppstod den i 208 f.Kr. da det protomongolske folket Donghu ble delt i de to etniske gruppene wūhuán og xianbei.
Bessheim Fjellstue
Bessheim er en fjellstue i Sjodalen og ligger 964 moh ved Øvre Sjodalsvatnet på fjellovergangen mellom Valdres og Gudbrandsdalen (Fylkesvei 51 over Valdresflya). Bessheim består av 30 bygninger med 150 sengeplasser og har eget kraftverk. I tillegg til fjellstuen, som har 65 sengeplasser og spisesal med plass til 130 gjester, er det hytter, leiligheter og caravan og campingplass.
Sesongen på Bessheim er fra først i februar til etter høstferien i oktober. Utenom sesong er det mulig å leie hytter med selvhushold.
Bessheim ligger 5 km frå Gjendesheim, der man tar båten i fra når man skal gå Besseggen.
Historie
Opprinnelig var Bessheim seter til gården Nordigard Storvik og begynte å ta imot turister på slutten av 1800-tallet. Det opprinnelige seterhuset er fortsatt en del av fjellstuen.
Kari Lund og Ragnhild Sjurgard er vertskapet på Bessheim og tok over driften i november 2004 fra besteforeldrene Kari og Knut Lund som drev fjellstuen i 50 år. Fjellstuen har vært eid av familien siden den ble opprettet og har styrt den sammenhengende over fem generasjoner.
Friedrich August Kekulé von Stradonitz
Friedrich August Kekulé von Stradonitz (født 7. september 1829 i Darmstadt i landgrevskapet Hessen-Darmstadt, død 13. juli 1896 i Bonn) var en tysk kjemiker og naturvitenskapsmann, som la grunnlaget for den moderne strukturteori innen organisk kjemi.
Fra 1850 og frem til han døde, var Kekule en av de mest fremtredende kjemikere i hele Europa, spesielt innen teoretisk kjemi. Han var grunnleggeren av teorien om kjemisk struktur. Kekulé brukte aldri sitt egentlige navn, men han var kjent gjennom hele hans liv som August Kekulé. Etter at han ble adlet i 1895, tok han navnet August Kekule von Stradonitz, uten den franske aksenten. Den franske aksenten ble lagt til navnet under Napoleons okkupasjon av Frankrike.
Han var sønn av en embetsmann. Etter endt eksamen fra videregående skole, i 1847 begynte han ved Universitetet i Giessen, med intensjon om å studere arkitektur. Etter å ha hørt foredrag av den kjente kjemikeren Justus von Liebig, bestemte han seg for å studere kjemi. Etter endt utdannelse i Giessen, tok han postdoktorstipend i Paris mellom 1851 og 1852, i Chur i Sveits fra 1852 og 1853, og til slutt i London i perioden 1853-1855, der han ble påvirket av kjemikere som Alexander Williamson.
I 1856 ble Kekulé ansatt som privatdosent ved universitetet i Heidelberg. I 1858 ble han ansatt som professor ved universitetet i Gent, så i 1867 ble sendt til Bonn, hvor han forble resten av sin karriere som kjemiker. Han baserte sine ideer på forgjengere som Edward Frankland, William Odling, Auguste Laurent, Charles Adolphe Wurtz og andre. Kekulé ble rektor formulator av teorien om kjemisk struktur fra 1857 til 1858.
Kekulés mest kjente verk var på strukturen til det organiske forbindelsen benzen. I 1865 publiserte Kekulé en artikkel på fransk (fordi han på denne tiden fortsatt bodde i den fransktalende delen av Belgia). Strukturen på benzen inneholdt en seks-leddet ring av karbonatomer med alternerende enkelt-og dobbeltbindinger. Det neste året publiserte han en mye lengre formel på tysk om samme tema. Den empiriske formelen for benzen hadde vært kjent lenge, men den svært umettede strukturen var en utfordring å bestemme.
Bjarne Sundfær
Bjarne Sundfær (født 23. august 1915 i Inderøy, død 31. desember 1985) var en norsk agronom og Høyre-politiker. Han var medlem av Frosta kommunestyre 1960-72, 1976-79 og 1984-85; herav ordfører 1970–1972. Han var også formann i Frosta Høyre fra 1961 og viseformann i Nord-Trøndelag Høyre 1966–1968.
Sundfær var utdannet agronom fra Mære landbruksskole og sivilagronom fra Statens Småbrukslærerskole på Sem. Etter endt utdannelse var han gårdsfullmektig på Storfosen gods, senere herredsagronom i Kolbu og Fluberg på Toten samt gårdsdriftslærer ved Namdal Husmorskole. Han var herredsagronom i Frosta kommune 1950–1983.
Occupy Wall Street
Occupy Wall Street er en rekke demonstrasjoner som begynte i New York City rundt området Zuccotti Park (tidligere «Liberty Plaza Park») høsten 2011. Protesten ble opprinnelig startet av den canadiske aktivistgruppen Adbusters som fant inspirasjon fra Opprøret i den arabiske verden i 2011 (spesielt protestene ved Tahrir-plassen i Kairo som startet Den egyptiske revolusjonen i 2011.
Jarno Sarkula
Jarno Sarkula er en finsk musiker (saksofon) og TV-personlighet. I musikksammenheng er han kjent som medlem av undergrunnsbandet Alamaailman vasarat. I TV-sammenheng er han kjent for program på gratiskanalen MoonTV, som distribueres til kabelabonnenter og hvor han har vært vert i PC-spillprogrammet kalt PC-Peliluola.
Occupy Wall Street
Deltagerne protesterer i all hovedsak mot sosial og økonomisk urettferdighet, grådighet blant selskaper og innflytelsen store selskaper og lobbyister utøver på regjeringen i USA.