cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Kung Fu Panda
Handling
I panikk sender Shifu gåsen Zeng for å øke sikkerheten ved Chorh-Gom fengselet som ligger i Mongolia. Samtidig som han skal avholde en turnering, slik at Oogway kan identifisere Dragon Warrior, helten som ifølge en profeti er verdig å lese Dragon Scroll, som sies å gi grenseløs kraft til den som kan lese rullen. Oogway utnevner Po til Dragon Warrior, men mester Shifu tror at Oogways beslutning var feil. Han forsøker derfor å kvitte seg med Po gjennom et beintøft treningsregime. Men The Furious Five avviser Po som en entusiast, men uten potensiale innen kampsport. Po vurderer å slutte, men blir etter hvert akseptert på grunn av sine kulinariske ferdigheter og gode humor. I løpet av denne tiden får Po vite at Shifus kalde og fjerne oppførsel ovenfor ham, stammer fra Shifus egen skam over Tai Lungs svik - etter å selv ha oppdratt Tai Lung fra han var spedbarn.
I mellomtiden blir Zengs advarsler ignorert, og Tai Lung stikker av fra fengselet ved å dirke opp låsene sine og overvinne vaktene. Oogway dør kort tid senere, og de får høre at Tai Lung nærmer seg med stormskritt. Po, som fremdeles ikke er i stand til å gjøre noen særlig fremgang med kung fu, er lei av all den tøffe behandlingen han har gjennomgått. Shifu innrømmer at han ikke vet hvordan han egentlig burde trene pandaen til å bli en ekte Dragon Warrior. Tigress, det fremtredende medlemmet av de fem, overhører dette og forsøker å motivere resten av teamet til å konfrontere Tai Lung. I mellomtiden oppdager Shifu at Po er i stand til imponerende fysiske bragder, hver gang han blir motivert av mat.
Fridtjofs jul
Handling
Det er førjulstid i Ytre Enebakk, og mannskoret skal synge julen inn med bygda store sønn, Fridtjof, som solist. Men sognepresten, ligningssjefen og lensmannen vil stikke kjepper i jula, så å si, for Fridtjofs villmannskjøring og hans frivole omgang med bygdas fruer, og leier inn en torpedo til å ta seg av saken. Damekoret ligger i startgropa til å overta julekonserten med operadivaen Ragna Olm, men når det brenner mer i bygda enn det Fridtjof brenner selv må han ta saken i egne hender for å redde julefreden.
Filmåret 1978
Filmåret 1978 er en oversikt over lanserte filmer, fødte og avdøde filmpersonligheter i 1978.
Mesterligaen 2007/2008 gruppe A
Kampene i gruppe A av årets Mesterligagruppespill startet 18. september og ble avsluttet 11. desember. Gruppens deltakere var engelske Liverpool fra seedingnivå 1, portugisiske Porto fra seedingnivå 2, franske Marseille fra seedingnivå 3 og tyrkiske Beşiktaş fra seedingnivå 4. De to øverste i gruppen gikk videre til åttendedelsfinale. Mens nummer tre gikk inn i UEFA-cupens 3. runde.
Kampfakta gruppe A, Mesterligaen 2007/2008
1. runde
2. runde
3. runde
5. runde
6. runde
Digitale skiller
Digitale skiller primært viser til de sosiale og økonomiske forskjeller som endrer seg eller øker som følge av at forskjellige grupper i samfunn får ulik tilgang til teknologi.
Uenighet om innholdet i begrepet
thumb|220px|right|Barn i kosentrert aktivitet
Det ser ut til å være en del ganske forskjellige oppfatninger om hvordan man skal definere «Digitale skiller». Utgangspunktet her er at vi forsøker å definere digitale skiller i forbindelse med skolen. En mer teknisk definisjon av begrepet vil fokusere på forskjeller i tilgang til datamaskinutstyr, programvare og Internett mellom skoler. Kanskje vil man også vurdere forskjeller i tilgangen til utstyr hjemme.
I stadig større grad er man imidlertid blitt opptatt av at begrepet digitale skiller primært bør vise til de sosiale og økonomiske forskjeller som endrer seg eller øker som følge av at ulike grupper i skolen får større tilgang til teknologi. Da vil ikke definisjonen være forankret i forskjeller i teknologisk tilgang, men i sosial og økonomisk ulikhet. Frønes mener for eksempel at aktørenes brukskompetanse og læringsbetingelser er avgjørende. Hvis man bare måler teknologitilgang vil bedre bredbåndsutbygging bety mindre ulikhet, men den sosiale ulikheten vil kunne øke dersom man måler hvordan forbedret tilgang påvirker de IKT-baserte læringsaktivitetene. Tilgang kan ikke oppfattes som et ”enten/eller”, men heller som et sett av faktorer som må forstås i sammenheng (Frønes 2002: 31-32,37). Hvis man gjennomfører eksamen på PC vil for eksempel elever som har brukt data lite hjemme skrive vesentlig saktere på tastatur. Dermed vil de har dårligere forutsetninger for å gjøre det bra på prøvene hvis ikke de er vant med å skrive på PC i skoletiden. Castells mener også at bruk av Internett i undervisningen potensielt kan bidra til å forsterke eksisterende sosiale forskjeller. Hvis elevens evne til å behandle informasjon fra Internett blir viktig i undervisningen, vil barn fra familier uten datamaskiner kunne havne ennå lenger etter klassekamerater med datamaskiner hjemme. Disse elevene har utviklet større evne til informasjonsbehandling takket være et velutdannet hjemmemiljø. Uten korrigerende tiltak vil internettanvendelse i skolen kunne bidra til å forsterke eksisterende sosiale forskjeller med røtter i klasse, utdanning, og etnisitet (Castells 2002: 262-263).
ITU har vært opptatt av at digitale skiller primært bør vise til forskjeller i digital kompetanse. Ifølge ITU (Forsknings- og kompetansenettverk for IT i utdanning) er det nå i skolen et mål om at alle elever skal være digitalt kompetente. Slik situasjonen er i dag i skolen kan ikke de nye kravene til bruk av digitale verktøy i Kunnskapsløftet realiseres (Erstad med flere 2005).
Dagens situasjon i Norge angående digitale skiller (beskrivelse)
Sentrale instanser ønsker at alle elever skal få hver sin PC i skolen (ITU) Noen lærerutdanninger (Høgskolen i Østfold) og fylkeskommuner (Tromsø) tilbyr 1 PC til hver elev.
thumb| Her vil vi si litt mer om tilgangen på utstyr og programmer i skolen. Det har vært gjennomført gjentakende undersøkelser ved konsulentfirmaet Steinar Østerby på oppdrag fra Utdanningsdirektoratet. Undersøkelsen er en gjennomgang av den norske skolens utstyrs- og driftsituasjon. Dataene i undersøkelsen er basert på informasjon fra grunnskolens informasjonssystem på Internett (GSI). Undersøkelsen ble gjort i 2005 og gjentatt i 2007 (Utdanningsdirektoratet,2007). Undersøkelsene viser en tendens til en større dekning av maskiner per elev i skolen. De siste to år har det, på landsbasis, i grunnskolen gått fra 6,5 i 2005 til 4,7 i 2007 elever per maskin. Sammenligner vi med 2003, var tettheten i grunnskolen på 7.8 elev per maskin (Utdanningsdirektoratet,2007). Her er det jevnt over blitt en klar forbedring, men det er ikke godt nok enda. Hvis tendensen til denne forbedringen vedvarer vil vi i løpet av svært få år ha en dekning på opp i mot 100 %. Variasjon mellom kommuner i maskintett har vært, og vil høyst sannsynlig fortsatt forekomme. Det som har vært tendensen er at mindre kommuner har en høyere maskintetthet en de større kommunene, men de større har en bedre Internett dekning og bedre eller høyere oppkoblingshastighet på sine nettverk. Maskiner koblet opp mot Internett i grunnskolen, var i 2007 over 90 %. Skolene hadde i 2007 økt resursbruken innen IKT med 25 % siden 2005. Disse resursene utgjorde, i grunnskolen som helhet, 626 årsverk da denne undersøkelsen ble gjennomført. Skolene i de små kommunene har satt av mer resurser til bruk, men som en følge av større maskintetthet, blir resursbruken per maskin lavere (Utdanningsdirektoratet,2007).
So You Think You Can Dance (sesong 2)
So You Think You Can Dance, forkortet SYTYCD, er en amerikansk talentkonkurranse. I USA sendes programmet på TV-kanalen Fox, mens det i Norge blir sendt på TVNorge. Vinneren av sesong 2 ble Benji Schwimmer, der han slo Travis Wall, Donyelle Jones og Heidi Groskreutz i finalen.
Audition
Nedre aldersgrense 18 år, og 30 år er øverste. Deltagere som er over 30, kan få en opptreden på programmet uansett, men personen kan ikke komme videre. De som gikk videre fra audition gikk til Vegas-uken, der dommerne valgte topp 20. Auditionrunden for sesong 2 ble holdt i disse byene:
Digitale skiller
Dagens situasjon i Norge angående digitale skiller (beskrivelse)
Digitale skiller forårsaket av økonomiske og sosiale forskjeller: En undersøkelse publisert av ITU nr4 Digitale skiller (Ottestad,2005), viser at 94 % av husstandene med skolebarn, har tilgang på datamaskin i hjemmet. Et annet interessant funn er at barn med minoritetsbakgrunn har 84 % av elevene datamaskin hjemme. Blant de majoritetsspråklige har hele 84 % tilgang til internett, men det er bare 69 % av minoritetsspråklige barn som har tilgang til internett. Barn av foreldre med høyere utdanning har en mer variert bruk av IKT, og et hyppigere bruk av internett og e- post, sammenlignet med barn av foreldre med en lavere utdannelse. Fars utdanning har også større utslag enn mors utdanning når man ser på bruken av IKT blant barna. Undersøkelsen Ung i Norge (Ottestad,2005), viser at det er en betydelig forskjell på skoleprestasjoner for de som har tilgang til Internett hjemme og de som ikke har tilgang. Videre viser undersøkelsen at minoritetselever også har et større utbytte av datamaskin med internettilgang en de majoritetsspråklige elevene. Som nevnt tidligere, så har bruken og tilgangen på datautstyr og internettilgang ikke nødvendigvis noe med den økonomiske situasjonen i hjemmet å gjøre, men mulig er den kulturelle kapitalen i hjemmene som har innvirkning på dette. Tilgangen på Internett og data i Norge, sammenlignet med andre land er god, også i skolen. Derimot er bruken av utstyret i skolen, ikke kommet så langt som man det man skulle ha håpe på.
So You Think You Can Dance (sesong 2)
Dommernes favorittnumre
Fet skrift = finalist
Digitale skiller
Dagens situasjon i Norge angående digitale skiller (beskrivelse)
ITU Skriver i sin artikkel ”Digital skole hver dag” (Søby, 2005) at skolen som institusjon i samfunnet må følge utviklingen som skjer ved den kulturelle og samfunnsmessige endringen, og søke sin legitimitet ut i fra dette. Dette innebærer også utfordringene skolene i Norge har ved digitale skiller seg i mellom. Den digitale sosiale kulturen i skolene har fortsatt store forskjeller. Mange av skolene i 2005 hadde ifølge ITU (Søby, 2005), kommet godt i gang med den pedagogiske bruken av de digitale verktøyene, mens andre skoler ikke hadde kommet i gang med denne oppgaven enda. Det har nok skjedd forbedringer siden 2005, men mange skoler har nok fortsatt et stykke å gå, før de er oppe i det ønskede nivået. Mulig et av problemene er at det ikke finnes noen faste retningslinjer eller normer for hvilket utstyr, internettlinje og programmer skolene bør ha. Dette kan videre føre til at skoler prioriterer annerledes uten at de blir stilt ansvarlig for dette, og da skaper enda større digitale skiller (Søby, 2005). Igjen vil mangelen på normer føre til at den digitale utviklingen og kompetansen forsinkes for elevene. For lærere vil dette også føre til forsinket pedagogisk bruk av IKT i undervisningen. Kunnskapsløftet har klare mål for hva elevers kompetansemål er. Skolers prioriteringer kan føre til at elevene ikke har den kompetansen som er beskrevet i kunnskapsløftet, når de går ut av grunnskolen eller har overgang til ungdomsskolen eller videregående (Søby, 2005).
So You Think You Can Dance (sesong 2)
Turné
I 2006 turnerte So You Think You Can Dance i flere byer i USA med de 10 beste på turnéen.
Eksterne lenker
So You Think You Can Dance
Digitale skiller
Utfordringene ved digitale skiller
Hvis digitale skiller bygger på forskjeller i digital kompetanse så bør man også klare å måle ulikheter i denne kompetanseformen. I ITU Monitor (Kløvestad og Kristiansen 2004 og Erstad med flere 2005) forsøker man på dette. Hovedproblemet med denne type undersøkelser er imidlertid at de ikke kommer klart frem hvilke læringsaktiviteter eller kompetanseform som er mest verdifull. Dette ser vi når for eksempel ”avanserte anvendelsesområder” først og fremst blir relatert til bruk av avansert programvare som videoredigering osv. Likeledes blir skriving i et tekstbehandlingsprogram definert som en enkel IKT-aktivitet, men dette kan jo godt være en avansert læringsaktivitet. Hovedproblemet er at IKT-bruken er adskilt fra læringsaktiviteten i målingen. Dermed får man ikke noe godt inntrykk av den pedagogiske og faglige bruken av IKT som det er mest interessant å vite noe om. Slik risikerer man å relativisere teknologibruken og gjøre den ensidig positiv.
De lærere som primært kobler digitale skiller til sosial ulikhet vil kunne la være å bruke datamaskiner for å skape mest mulig «rettferdige» læringsvilkår for sine elever. Prinsipielt sett vil bruk av datamaskinen i skolen bare bli rettferdig når alle elever har like god tilgang til utstyret både på skolen og hjemme. En slik likhetstenkning legger et press mot at alle elever bør ha tilgang til maskiner i skolen (og helst hjemme i tillegg) eller så må man la være å bruke datamaskin. Med den store satsningen på bærbare maskiner ser man nå at man begynner å tilrettelegge for daglig tilgang. En problemstilling blir da om skolen kan kompensere for at noen elever i liten grad har tilgang til eller bruker PC hjemme. Man kunne tenke seg at man hadde en ambisjon om å bringe alle elevene opp til en viss minimumskompetanse uavhengig om det bidrar til å forsterke forskjellene mellom elevene eller ikke. En annen tendens vi ser er at elever som ikke har maskiner hjemme får tilbud om å bruke maskiner på skolen når skoledagen er over (eksempel på skole) (Baltzersen 2007).
Man kan allikevel spørre seg om det blir utopisk å tro at man skal klare å utjevne de digitale skillene helt. Noen elever vil alltid være flinkere enn andre til å bruke data. Alle elever bør imidlertid få opplæring i relevant programvare de skal bruke i undervisningen. De datakyndige vil kunne ha enda større fordeler hvis det ikke blir gitt tilstrekkelig opplæring. Det er også interessant at de som er mest datakyndige ikke nødvendigvis er de som er mest faglig flinke (Schofield og Davidson 2003). Mer bruk av datamaskiner i undervisningen vil derfor kunne bidra til å synliggjøre flere ulike former for kompetanse i klassen.
Det er også vanskelig og unngå å tenke samfunnsøkonomi og oppfatninger som en utfordring i denne sammenheng. Media forteller stadig om nedskjæringer og kutt til skoleverket, samt problematikken og urettferdigheten ved at elever bør ha egne pc’r hjemme for å imøtekomme krav om bruk av digitale verktøy i undervisningen. Det vil her meget mulig bli et digitalt klasseskille på grunn av privatøkonomien i de norske hjem er av stor variasjon. Videre skrives det om hvor viktig det er å innføre digital kompetanse blant elever på alle skoler innen alle fagfelt. Det er også legt storvekt på dette i læreplanene, lagt frem av (departementet). Enkelte vil nok oppfatte det at alle har datautstyr hjemme, selv om sannheten fortsatt er at dette ikke helt er tilfellet. Utsagn som: «Alle som er interessert har hjemme PC, og de som ikke har det er ikke interessert i å delta i den digitale verden». eller «En ny PC koster da ikke noe, nesten.» Dette er utsagn som faktisk eksisterer blant nordmenn, og da kan vi klart se at det må bli klasseskiller med disse tanker og holdninger.
En del av de som jobber innenfor den norske skolen, opplever sannsynlig bruk av digitale verktøy som en større belastning. Med dette tenker vi på den arbeidsmengde og tilgjengelig tid, samt tilgangen til midler og utstyr for å gjennomføre undervisning. Med begrenset tilgjengelig tid og utstyr kan det være vanskelig å gjennomføre undervisning på en slik måte at det er i tråd med de krav som er beskrevet i kunnskapsløftet. Bakgrunnen for dette kan være at de er usikre på bruk av programmer, og hvordan de tilrettelegger dette i undervisningen. I tillegg til dette kan det være tilliten til det digitale utstyret. Det er jo slik at for eksempel datamaskiner av og til ”krasjer”, og dette kan i en undervisning spolere mye av den planlagte timen. Et annet moment er lærernes tekniske kunnskaper om å reparere problemene som oppstår. Ofte er dette for noen en enkel software konflikt, men det kan virke skremmende å prøve å gjøre noe med det, når feilen dukker opp. Det vil også bruke av den tiden som skulle ha vært brukt til undervisning. Elever kan bli, som en følge av problemet, urolige og dette blir en tilleggsbelasting for den som skal håndtere både digitale verktøy og elevenes fokus i timen. Det man kan erfare som en følge av disse problemene er at lærere ikke tar i bruk digitalt utstyr, fordi de ikke har tillit til at det fungerer. En annen tilnærmet lik situasjon er når elever skal arbeide på egne eller skolens maskiner. Det kan også oppstå problemer, slik at elevene ikke får arbeidet med det de skal når det blir feil på utstyret. Dette er et til tider stort uro moment for den enkelte elev. Arbeidet som skulle vært gjort blir utsatt og fører til forargelse og tap av fokus på arbeidsoppgaven. Som et resultat av disse temaene, velger kanskje mange lærere å la digitale verktøy være utelatt i undervisningstiden. Det de da kan gjøre er at de tar utskrifter, som deles ut til elevene. Slike historier kan vi høre fra en del skoler og vil medføre digitale skiller mellom skoleklasser og lærere ved den samme skolen.
Hvordan kan vi se for oss den fremtidige kvaliteten i undervisningen opprettholdes og utbedres med de midler som tilføres skoleverket.(mer om dette)
Faren ved å godta elevenes kunnskapsforskjeller, er at dette da mulig kan fungere som hvilepute for den videre læringen. Det vi her legger i begrepet ”hvilepute” er at de som da skal legge til rette for undervisning, og utjevning av digitale skiller, slår seg til ro med at det alltid vil være kunnskapsforskjeller blant elevene. Med bakgrunn av dette vil man muligens ikke vektlegge, den gode tanke om læring og utvikling for alle, nok for å tilrettelegge for at elevenes kunnskaper heves til et ønsket nivå, fordi man da har slått seg til ro med at det ikke er mulig at alle elevene kan bli like flinke i bruk av digitale verktøy. Et annet bilde av hvileputen kan være at enkelte lærere fraskriver seg ansvaret for elevenes digitale kunnskapsutvikling. Dette kan begrunnes med at på grunn av skolens digitale utstyr er det ikke noe de kan gjøre. Det digitale utstyret er ikke tilstrekkelig godt nok, eller at det er mangel på tilgang til dette. Holdningene lærerne kan være i fare for å ha, vil derfor få følger for elevenes utvikling og bidra til å skape digitale skiller.
Norsk Investorforum
Norsk Investorforum er en lobbyorganisasjon som ble opprettet mot slutten av 1990-tallet. Organisasjonen samler flere av Norges største private investorer.
Den jobber for en «aktiv næringspolitikk», og tar til orde for at staten skal plukke ut noen næringsgrener som skal få store offentlige overføringer i form av blant annet forskningsmidler.
En av gruppens seire var da Stortinget regulerte store deler av Fornebu til en IT-by etter at flyplassen ble lagt ned.
Sekretariatsleder er Per Morten Vigtel, og Anne Birgitte Fossum er styreleder.
Li Xueyao
Li Xueyao (født 11. april 1995) er en kinesisk skihopper, som representerer det kinesiske skiforbundet.
Etter flere sesonger i kontinentalcupen debuterte Li Xueyao i verdenscupen den 11. februar 2012 i Ljubno i Slovenia, hvor hun endte nest sist på en 44.-plass.
Hun ble tatt ut i den kinesiske troppen til Ski-VM 2011 i Oslo der hun endte på en 40.-plass i normalbakkerennet. To år senere i Val di Fiemme under Ski-VM 2013 endte hun nest sist i normalbakkerennet med en 42.-plass.
No Spaghetti Edition
No Spaghetti Edition (etablert 1998 i Oslo) er et norsk musikkorkester, etablert og ledet av trioen Ingar Zach perkusjon, Ivar Grydeland gitar og Tonny Kluften bass, samt støymakeren Lasse Marhaug. Deres utgivelser (på gruppens egen (SOFA Music) samler en rekke internasjonale improvisasjons-musikere, og ensemblet har også arrangert Utenriksdepartementet-støttede festivaler i Barcelona (2004), Buenos Aires (2005) og Stavanger (2006).
Bolivia under Sommer-OL 1976
Bolivia under Sommer-OL 1976. Fire mannlige sportsutøvere fra Bolivia deltok i fire sporter, friidrett, hestesport, sykling og skyting i Sommer-OL 1976 i Montréal. De vant ingen medaljer.
Li Xueyao
Under Ski-VM 2015 i Falun, kvalifiserte hun seg til normalbakkerennet og endte på en 37.-plass.
Hurdalssjøen
Hurdalssjøen er en innsjø i kommunene Eidsvoll, Nannestad og Hurdal i Akershus i Viken fylke. Mellom Hurdalssjøen og Vorma renner Andelva, og i denne elva ligger Bøhnsdalen kraftverk og fire mindre kraftverk. Hurdalssjøen er fra gammelt av regulert ca. 3 m. Hurdalsvassdragene omfatter flere elver som renner ned til Hurdalssjøen, vassdraget er vernet i Verneplan III for vassdrag. Vernevedtaket omfatter alle tilløpselvene som renner ned til Hurdalssjøen. Det er dessuten et naturreservat i nordenden av sjøen ved innløpet av Hurdalselva.
Hurdalssjøen har en stamme av storørret, som i det vesentlige bruker Hurdalselva som gyte- og oppvekstområde.
Ved Hurdalssjøen er det badeplasser, fiskemuligheter og et rikt dyreliv.
Uranisotoper
Hovedartikkel: Uran
Alle uran-isotopene er ustabile (og dermed radioaktive). Totalt 26 isotoper og 3 isomerer er kjent. Isomerer er eksiterte isotoper som går tilbake til grunnformen ved intern omdannelse.
Forklaring til isotop-tabellen:
N – Antall nøytroner i kjernen. Like nøytron-tall er bosoner, og ulike er fermioner.
S – Spinn
Svanevatn
Den russiske delen av innsjøen omfatter også Kuetsjarvi, som er forbundet med selve Svanevatn gjennom det én kilometer lange og 200 meter brede sundet Protoka. Dobbeltsjøen Svanevatn/Kuetsjarvi har et samlet areal på 32,5 km², fordelt med 15,5 km² på Svanevatn og 17 km² på Kuetsjarvi. Flere av Pasvikelvas sideelver på russisk side munner ut i sjøen; Menikkajoki i selve Svanevatn, og Kuvernerinjoki, Sjuonijoki og Kolosjoki i Kuetsjarvi.
Uranisotoper
T1/2 – Halveringstid
The Casualties
The Casualties er et amerikansk punkband. De startet på våren i 1990 i New York. En av de første låtene var «fuck you all». Etter dette er det kommet mange sanger, f.eks. «made In N.Y.C.», «Unknown Soldier» og «Get Off My Back». Vokalisten, Jorge, er opprinnelig fra Mexico og fremfører derfor de fleste sangene på meksikansk på turneer i Mexico. The Casualties er ikke så kjente i Norge, men det går rykter om at de skal spille på Stavanger Punkrock Festival i 2008.
Tomacco
Tomacco er originalt en fiktiv krysningsfrukt av tomat og tobakk skapt i Simpsonsepisoden E-I-E-I-(Annoyed Grunt). Metoden var egentlig bare funnet opp av manusforfatteren av episoden, Ian Maxtone-Graham. Frukten ble laget på ordentlig i 2003, og er en av få oppfunnede ord i Simpsons som har blitt virkelighet.
Fiktiv Tomacco
Homer laget Tomacco ved et uhell da han plantet «bitte litt av alt» og dyrket sin tomat og tobakk med plutonium. Resultatet ble en tørr tomat, en kjerne av tobakk, og har – selv om mange figurer mente den smakte pyton – en høy avhengighetsgrad. Homer får solgt produktet kjapt til Laramie cigarettes, som ser muligheten for å selge deres produkter til barn lovlig. Sigarettselskapet la inn et bud 150 millioner dollar, men Homer bad så om 150 milliarder. Alle dyrene på gården unntatt en er avhengig. Da det er kun en plante igjen, stjeler firmaet planten, men en Tomacco-elskende sau redder den, får firmaets helikopter til å krasje, ødelegger planten, men overlever på et eller annet vis.
Val Badia
Val Badia (tysk Gadertal eller Abteital) er en alpedal i Dolomittene i Syd-Tirol. Dalens 10 300 innbyggere er overveiende ladinsktalende (94 %), resten snakker tysk eller italiensk.
Geografi
Val Badia er en sydlig sidedal til Pustertal og strekker seg oppover mot Sela i syd. Dalen er omgitt av høye fjell på alle kanter: Fanes (opptil 3064 moh.) i vest; Sela (3152 moh.) i syd; Pöz- (2918 moh.) og Odlegruppa (3025 moh.) i vest.
Elva La gran Ega («det store vannet»; tysk Gader, italiensk Gadera) renner gjennom dalen. Der elven forlater Val Badia, danner den et dypt juv. Tilgangen til dalen er derfor bare mulig over fjellsider eller -pass. Øverst i dalen danner passene forbindelsen mellom Val Badia og de andre ladinskspråklige dalene: Dessuten forbinder Börzpasset (2003 moh.) med den tysktalende Villnösstal i vest, som har vært ladinsktalende i historisk tid.
Historie
Funn av steinverktøy ved Frarapasset viser at de øvre delene av dalen ble brukt som fjellbeite allerede i steinalderen. Permanente bosetninger fantes derimot sannsynligvis ikke før det 11. århundre, da dalen ble kolonialisert av to grunneiere: Dalens venstre (vestre) del hørte til fyrstbispedømmet Brixen og ble bosatt fra Eisacktal (over Frara- og Börzpasset). Dalens østre side, dvs. til høyre for La gran Ega, lå under klosteret Sonnenburg og ble bosatt fra Pustertal.
Bavaria Yachtbau
Bavaria Yachtbau GmbH er et tysk verft basert i Bayern. Bavaria Yachtbau produserer lystbåter, både seilbåter og motorbåter.
Pyrgi
Pyrgi er en by helt sør på den greske øya Khíos. Byen er hovedsete i kommunen Mastichochoria. Byen er gammel og bærer preg av dette. Storparten av alle bygninger i sentrum har fasadedekorasjon med geometrisk og naturlige motiv. Pyrgi er en middelalderlandsby med steinhus som ligger veldig tett. Noen gater er delvis overbygd av hus som går isammen over gatene.
Pyrgi er også kjent for sin produksjon av mastiks.
Aktiv Skøyteklubb
Klubben var en del av Arbeidernes Idrettsforbund på 1920-tallet. Den hadde tilholdssted på Jordal, men byttet hjemmebanen til Valle Hovin stadion da den ble åpnet. Der ligger også klubbhuset. På 1950-tallet hadde klubben også egen gruppe innen kunstløp, men klubben er i dag igjen kun en klubb for hurtigløp på skøyter. Klubbdrakten er grønn og svart.
Kjente medlemmer av ASK er Petter Andersen, Sigrid Sundby Dybedal, Kai Arne Engelstad, Per Willy Guttormsen, Knut Johannesen, Arne Johansen, Allan Dahl Johansson, Geir Karlstad, Bjørn Nyland, Frode Rønning, Erik Vea og Ragne Wiklund.
Den fredrikshaldske kongevei
Den fredrikshaldske kongevei var navnet på veien mellom Christiania og Fredrikshald (Halden) fra 1703.
Veien fulgte den nåværende Ekebergveien fra Oslo gate opp gjennom Ekebergskrenten, forbi Ekeberg gård og videre over Ekebergplatået til Ljabru. Denne traseen er så godt som identisk med veiløpet for «Den Fredrikhalske». Videre går traséen langs Øvre Prinsdals vei fram til kommunegrensa mot Nordre Follo, hvor veien fortsetter som Kongeveien sørover mot Ås kommune. Kommunegrensa til Ås krysses i en gammel steinhvelvsbro over Dalsbekken. Veien fortsetter over høydedaget ved Nøstvet, før den fortsetter som Gamle Kongevei til tettstedet Ås.
Videre følger Europavei 6 til riksgrensen og derfra til København i grove trekk kongetraséen. Brorparten av Den fredrikshaldske kongevei ligger gjemt under, eller er tilintetgjort av moderne veianlegg. Deler er bevart og fredet.
Historikk
Veiløpet går for en stor del tilbake til oldtid i form av stier og enkle kjerreveier. Opprustningen kom som en følge av behov for å flytte tyngre militært materiell gjennom Akershus og Østfold. Det var kong Christian IV, Christianias grunnlegger, som i sin tid gav forordning om å gjøre veien mellom Oslo og København til kjørevei for hest og vogn. Veien, som først var i kjørbar stand rundt 1700, fikk navn etter kong Fredrik IV. Den svenske krigerkongen Karl XII benyttet veien under Det første Norgesfelttoget i 1716.
Disarmonia Mundi
Disarmonia Mundi er et Melodic Death Metal band fra Torino i Italia som startet opp som et Progressive Death Metal band, og inneholder nå Soilworks vokalist Björn «Speed» Strid. De har kontrakt med italienske Scarlet Records.
De tidligere årene
Disarmonia Mundi ble stiftet av Ettore Rigotti i 2000. Bandet gikk gjennom flere forandringer av oppstillingen før de suksessfullt spilte inn sitt debutalbum, Nebularium. Albumet var bare produsert av Ettore selv i hans hjemmestudio. Responsen for albumet gjorde at de skrev kontrakt med Self for italiensk distribusjon og Cd-Maximum for distribusjon i Russland. Uheldige problemer med oppstillingen gjorde at de måtte utsette konserter og det gjorde at produksjonen av neste album tok lengre tid enn beregnet.
Nye medlemmer og plateselskap
De eneste overlevende fra den tidligere oppstillingen, Ettore Rigotti og Mirco Andreis, ble forent med Claudio Ravinale. De begynte arbeidet på nytt materiale sammen med eks-vokalist, Benny Bianco Chinto. Chinto ville hjelpe til med å skrive nye tekster og komponere vokallinjene for albumet. Resultatet var en demo som skulle hjelpe Disarmonia Mundi med å få en platekontrakt med Scarlet Records.
Fremdeles på leting etter en vokalist, kom Ettore i kontakt med Soilworks vokalist Björn "Speed" Strid. Det som startet med en gjesteopptreden på det forestående albumet, Fragments Of D-Generation skulle bli noe større. Utgivelsen av Fragments Of D-Generation ga flere gode omtaler. Bandet fulgte opp suksessen med å lage musikkvideo til sangen "Red Clouds". Mens Strid gikk tilbake til arbeidet på Soilworks album Stabbing The Drama, startet Ettore og Claudio med å komponere musikken til sitt tredje album.
Mindtricks
Mens Ettero og Claudio jobbet med albumet, bestemte Mirco seg for å forlate bandet og konsentrere seg mer om sine interesser. De resterende medlemmene ville spille inn nesten hele albumet sitt på tre uker. Bandet sang duett på MindTricks med Strid igjen på vokal og Ettore og Claudio delte på å syngen ren vokal. I løpet av innspillingen, eks-medlem Mirco hjalp til med innspillingen av musikkvideoen til singelen Celestial Furnace.
Ytre Storevatnet
Ytre Storevatnet er en innsjø i Bykle kommune i Agder. Den er nå den nordligste delen av Svartevatn-magasinet til Sira-Kvina Kraftselskap.
Øivind Holmsen
Øivind Josef Holmsen (født 28. april 1912 i Oslo, død 23. august 1996 samme sted) var en norsk i fotball. Han var venstreback i Lyn og på det berømte Bronselaget fra Sommer-OL 1936 i Berlin. Han spilte også for Norge i fotball-VM i 1938. Han fikk til sammen 36 A-landskamper for Norge i perioden 1934–1945.
Sid Atkinson
Sidney James Montford Atkinson (født 14. mars 1901, død 31. august 1977) var en sørafrikansk friidrettsutøver.
Under OL 1924 utkjempet Atkinson en tvekamp i finalen på 110 meter hekk mot amerikaneren Daniel Kinsey. Kinsey vant samme tid som Atkinson, 15,0. På tredjeplass kom Sveriges Sten Pettersson.
Foran OL 1928 i Amsterdam lød verdensrekorden til Earl Thomson og Sten Pettersson på 14,8. I den første semifinalen ble denne rekorden tangert av amerikaneren Leighton Dye. Rekorden ble også tangert i den andre semifinalen, denne gang av amerikaneren Steve Anderson. Sydney Atkinson kom på andreplass i dette heatet med tiden 14,9. I den tredje semifinalen forbedret så Atkinsons landsmann George Weightman-Smith verdensrekorden til 14,6.
I finalen løp Weightman-Smith i den innerste banen, noe som var en ulempe underlaget var ujevnt etter langdistansene. Dermed vant Atkinson gull med tiden 14,8 foran Anderson (14,8) og Collier (14,9).
I 1928 stilte Sydney Atkinson også til start på 100 meter og i lengde, men kom ikke til finalen i noen av disse øvelsene.
Palla
Palla er en slekt av sommerfugler som tilhører gruppen Charaxinae i den store familien flikvinger (Nymphalidae). De er store, kraftige og fargerike sommerfugler med rask flukt som ofte holder seg oppe i trekronene.
Enköpings SK Fotboll
Enköpings SK Fotboll er en svensk fotballklubb grunnlagt i 1914 i Enköping. Laget spiller i Sveriges nest øverste liga, Superettan. Klubben har spilt en sesong i Allsvenskan, i 2003. Den endte på sisteplass. I 2004 rykket klubben ned fra Superettan, og måtte spille i andre divisjon i 2005. Året etter rykket laget opp igjen, og endte i 2008 på en 13.-plass.
Palla
Utseende
Store sommerfugler med påfallende kraftig kropp. Hos denne slekten er det markert forskjell i utseende mellom kjønnene. Vingene er brunsvarte på oversiden, med et bredt, hvitt bånd som går over begge vingepar. Undersiden er grå eller brun, mørkere ved roten, med et smalt, hvitt bånd i midten. Forvingene er trekantede med noe innbuktet ytterkant slik at de blir litt sigdformet. Bakvingen har ofte ett langt, spisst utskudd fra bakhjørnet.
Enköpings SK Fotboll
En kjent spiller som har spilt i denne klubben er Tromsø IL sin tidligere målmann Kenny Stamatopoulos. Erik Hamrén trente klubben i 1987 og 1988.
Palla
Levevis
Charaxinae er raske flygere, ofte ganske sky og vanskelige å fange eller studere på nært hold. Disse sommerfuglene besøker sjelden blomster og holder seg mest mellom trekronene, men de kan komme ned til bakken for å drikke fra råtnende frukt, møkk, åtsler eller lignende. Særlig hannene er territorielle og aggressive, og bruker vingenes takkede kanter som våpen når de kjemper i luften. De slåss også om gode matkilder, for eksempel trær der sevje flyter ut. De slående fargene synes bare når sommerfuglene flyr, når de lukker vingene er de som oftest kamuflasjefarget. Larvene lever på forskjellige busker og trær.
Madeleine av Sverige
Biografi
Prinsesse Madeleine har bodd i England og studert engelsk. Hun har studert ved Stockholms universitet og tatt utdannelse i kunstvitenskap. En av hennes Madeleines fritidsinteresser er hestesport.
Den 25. oktober 2012 ble forlovelsen med finansmannen Christopher O'Neill annonsert av svenske medier. Madeleine giftet seg med Christopher O’Neill lørdag 8. juni 2013, i Slottskyrkan i Stockholm. Paret er bosatt i New York hvor prinsesse Madeleine arbeider ulønnet for World Childhood Foundation.
20. februar 2014 fikk paret en datter, prinsesse Leonore Lilian Maria. 15. juni 2015 fikk de en sønn. Han fikk navnet Nicolas Paul Gustaf. 9. mars 2018 ble de foreldre til prinsesse Adrienne.
Vinter i Madrid
Vinter i Madrid (originaltittel: Winter in Madrid) er en bok skrevet av C.J. Sansom, og oversatt til norsk av John Erik Frydenlund. Handlingen finner sted i Spania i 1940, og hovedpersonen er en skadet veteran fra Dunkerque, Harry Brett.
Handling
Harry Brett er en britisk krigsveteran som blir sendt til Madrid på hemmelig oppdrag fra British Secret Service for å vinne tilliten til den gamle skolekameraten Sandy Forsyth, som nå opererer som forretningsmann med tvilsomme interesser i Madrid.
Under dekke av å jobbe som oversetter for ambassaden, går Harry i gang med oppdraget. Imidlertid gjenkaller både byen og møtet med Sandy gamle minner. Da Harry oppdager at Sandys nåværende kjæreste er Barbara Clare, tidligere kjæreste med en tredje skolekamerat av dem begge, Bernie Piper, er sjokket totalt. Som overbevist kommunist kjempet Bernie på de internasjonale brigadenes side i den spanske borgerkrigen tre år tidligere og ble meldt savnet på slagmarkene ved Jarama. Barbara har imidlertid sin egen agenda – hun forsøker å finne ut hva som skjedde med Bernie og om han fortsatt kan være i live.
Harry finner seg etter hvert viklet inn i et spill som kan vise seg å bli meget farlig.
Charaxini
Charaxini er en gruppe av sommerfugler som tilhører den store familien flikvinger (Nymphalidae). De er store, kraftige og fargerike sommerfugler med rask flukt som ofte holder seg oppe i trekronene. Slekten Charaxes i Afrika er meget formrik, men det er uvisst i hvor stor grad mengden av former avspeiler tallet på arter. Fordi disse sommerfuglene er store, fargerike, formrike og dessuten gjerne vanskelige å få tak i, er de meget ettertraktet mellom samlere.
Utseende
Store (vingespenn gjerne 70 – 120 mm) sommerfugler med påfallende kraftig kropp. De er de kraftigst bygde av dagsommerfuglene, og sterke flyvere. Hodet er stort og bredt, antennene er tynne og minst så lange som halve forvingen. Vingene er gjerne fargerike (noen ganger ekstremt fargerike) på oversiden, mens de på undersiden vanligvis er grå eller brune, slik at sommerfuglen ligner et vissent blad når den sitter med sammenslåtte vinger. De har ofte bånd av metallisk grønt eller blått. Forvingene er mer eller mindre trekantede. Slekten Euxanthe utmerker seg ved å ha svært avrundede vinger. Bakvingen har ofte ett, to eller flere lange, tynne utskudd langs bakkanten ("stjerter"). Bakkroppen er forholdsvis kort og når bare omtrent halvveis til bakvingens bakkant.
Larvene er kamuflasjefarget, og har ofte to eller flere hornlignende utvekster på hodet.
Al-Ḥusaynī-slekten
al-Ḥusaynī (arabisk: ﺣﺴﻴﻨﻲ‎), eller al-Husseini, er navnet på en kjent palestinsk klan som tidligere var basert i Jerusalem. Flere av klanens medlemmer hadde sentrale politiske verv, blant annet som borgermestre og stormuftier av Jerusalem, og etablerte og ledet mange palestinske nasjonalistgrupper som kjempet mot den tiltagende ankomst av jødiske immigranter i Palestinamandatet.
Charaxini
Levevis
Charaxinae er raske flygere, ofte ganske sky og vanskelige å fange eller studere på nært hold. Disse sommerfuglene besøker sjelden blomster og holder seg mest mellom trekronene, men de kan komme ned til bakken for å drikke fra råtnende frukt, møkk, åtsler eller lignende. Særlig hannene er territorielle og aggressive, og bruker vingenes takkede kanter som våpen når de kjemper i luften. De slåss også om gode matkilder, for eksempel trær der sevje flyter ut. De slående fargene synes bare når sommerfuglene flyr, når de lukker vingene er de som oftest kamuflasjefarget. Larvene lever på forskjellige busker og trær. Den eneste arten som forekommer i Europa, Charaxes jasius, har larver på jordbærtre (Arbutus unedo).
Al-Ḥusaynī-slekten
Ḥusaynīene tilhører hanafi-sunnismen, en retning innen islam, mens majoriteten av den palestinske befolkningen følger den shafiittiske skole.
Charaxini
En overflod av navn
Charaxinae er meget populære mellom samlere, og det har blitt lagt ned mye arbeid i å lete etter «nye» former. Siden mange av artene oppviser stor variasjon, har dette ført til at det er publisert svært mange navn innen denne gruppen. Det er svært usikkert om alle de nær 200 artene man i dag regner med i slekten Charaxes er reelle. Her er det publisert over 700 navn.
Al-Ḥusaynī-slekten
Stamfar
Husayniene regner Husayn ibn Ali som sin stamfar; han levde fra 626 til 680 og var den tredje av de tolv imamene som skulle føre profeten Mohammed s budskap videre etter profetens død.
Charaxini
Eksterne lenker
Charaxinae
Al-Ḥusaynī-slekten
Historie
Ḥusaynīene emigrerte til Jerusalem på 1200-tallet, da korsfarerinnflytelsen i Outremer begynte å falme. Under den britiske mandatsperioden (1920-1948) utgjorde klanen hundrevis av medlemmer, og med de som var i slekt med dem ved inngifte, oversteg antallet flere tusen. De var for det meste konsentrert i Gamlebyen i Jerusalem, men et stort antall medlemmer av familien bodde også i nærheten, som i Sheikh Jarrah, den såkalte «tyske kolonien» i Jerusalem, Katamon, Baka og Musrara.
Ḥusaynīene utgjorde en viktig kraft i opprøret mot Mehmet Ali som styrte Egypt og Palestina i motstand mot den osmanske suverenitet; dette styrket deres forhold til osmanerne.
Ḥusaynīene engasjerte seg senere med motstand og propaganda mot ungtyrkerne som hadde tatt kontroll over Det osmanske rike. Og enda mer engasjerte de seg i motstand etter at Folkeforbundet gav Storbritannia myndighhet over Palestina. I lang tid før Holocaust ble en faktor, hadde sionismen inspirert et økende antall jøder om å forlate Europa for å reise til «det lovede land», Palestina, og Ḥusaynīene engasjerte seg etterhvert kraftig mot dette.
Etter den arabisk-israelske krig i 1948 bosatte det meste av familieklanen seg i Jordan og i gulfstatene. Men flere familieoverhoder som var blitt værende i Gamlebyen i Jerusalem og i de nordlige forsteder til Øst-Jerusalem. Men mange av dem flyktet imidlertid senere på grunn av strid med den jordanske regjering – som da kontrollerte disse delene av byen.
Orient House, som tilhørte Mūsā al-Ḥusaynī, er i Øst-Jerusalem; det ble senere PLOs hovedsete for en tid.
Leiemorderen som drepte Kong Abdullah var antatt medlem av en underjordisk palestinsk organisasjon ledet av Dāwūd al-Ḥusaynī.
Ḥusaynīene var med på å organisere blant annet Den hellige krigs armé, Palestine Arab Party og den høyere arabiske komité, som var involvert i konflikter som opprørene i Palestina i 1920, arabernes opprør i Palestina i perioden 1936–39, og den arabisk-israelske krig i 1948.
Bydel Østensjø
Østensjø (av norr. Austansjór, oppr. gårdbruk) er en administrativ bydel i Oslo. Bydelen har 50 806 innbyggere (per 2020), og dekker et område på 12,24 km².
Ma Tong
Ma Tong (født 2. mars 1994) er en kinesisk skihopper som representerer det kinesiske skiforbundet.
Bydel Østensjø
Bydelen ligger sørøst i Oslo i ytre by. Den er plassert nær Østmarka, et populært turområde for innbyggerne i Oslo og Lørenskog.
Ma Tong
Etter én sesong i kontinentalcupen debuterte Ma Tong i verdenscupen den 11. februar 2012 i Ljubno i Slovenia, hvor hun endte på 33.-plass.
Bydel Østensjø
Østensjø består av drabantbyene Oppsal, Bøler, Bogerud, Abildsø, Manglerud, Rognerud og Høyenhall, som alle ligger rundt Østensjøvannet, i tillegg til Skullerud helt sør i bydelen som også har noen næringsområder, samt Trasop like ved Østmarka, og Godlia i nord. Østensjøvannet naturreservat, som omfatter dette vannet og nærliggende områder, ble opprettet i 1992.
Ma Tong
Hun ble tatt ut i den kinesiske troppen til Ski-VM 2011 i Oslo der hun endte på 39.-plass i normalbakkerennet.
Bydel Østensjø
Bydelen har fått navn fra Østensjø gård. Denne er fortsatt bevart. I tillegg er Nordre Skøyen hovedgård lenger nord i bydelen bevart og fredet.
Ma Tong
Under Ski-VM 2015 i Falun, klarte hun ikke å kvalifisere seg til normalbakkerennet med 33.-plass.
Bydel Østensjø
Naturgeografi
Bydel Østensjø ligger sydøst i Oslo. Sentralt i bydelen ligger et dalsøkk med innsjøen Østensjøvannet (ca. 100 meter over havet), mens områdene øst for vannet, som Oppsal og Bøler, ligger betydelig høyere og strekker seg opp til ca. 200 moh. på det høyeste. Vest for dalsøkket ligger Ekeberg og Lambertseter (begge utenfor bydelens administrative grenser), som også ligger betydelig høyere enn Østensjøvannet. Nordvest for vannet ligger åsen Tallberget, og skiller Østensjøvannet fra Manglerud og Rognerud. Syd i bydelen ligger Skulleruddumpa, som utgjør grensen mot Bydel Søndre Nordstrand.
Geologisk tilhører Østensjøområdet den delen av Oslogryta som består av gneis, granitt o.l. Disse er fra prekambrisk tid, og sørger for en parallellorientering av daler og rygger i nord-sør retning, som gir seg utslag i innsjøene i området slik som Østensjøvannet, Nøklevann, Nord-Elvåga og Sør-Elvåga. Ljanselva renner langs bydelens utkant fra Nøklevann (Rustadsaga) via Skraperudtjern og ned i Skulleruddumpa. Et område av elven og omgivelser er vernet, dels som friområde, dels som naturvernområde. Bydelen har også en rekke småbekker (mange delvis lagt i rør) som renner ned og inn i Østensjøvannet, her kan nevnes Langerudbekken, Ulsrudbekken, Bølerbekken og Østensjøbekken. Syd for Østensjøvannet ligger våtmarksområdet Bogerudmyra.
Inger-Johanne Rütter
Inger-Johanne Rütter Bang-Hansen (født 3. august 1941 i Bergen) er en norsk ballettdanser og koreograf.
Bydel Østensjø
Befolkning
Andelen innvandrere (inkludert norskfødte med innvandrerforeldre) er pr. 2012 på 21,9 %, noe lavere enn innvandrerandelen for Oslo som helhet (29,6 %).
Inger-Johanne Rütter
Etter examen artium studerte hun dans og pedagogikk i London ved Bush Davies School of Dancing og Royal Ballet School. Kortere opphold var i New York, London, Paris, Cannes, Stockholm og Monte Carlo, og hos Rita Tori i Oslo.
Hun var i fast stilling ved Nasjonalballetten (1963–77), der hun ble solist. Etter pensjonering fra Nasjonalballetten (1977) har hun både danset og koreografert frilans for Rogaland Teater (1977–82), Den Nasjonale Scene (1982–85), Fjernsynsteatret, Det norske teatret (hvit katt i Cats, 1985-87), Oslo Nye Teater/Centralteatret (Ole Brumm 2001), Nationaltheatret (Den glade enke, 1988), Nordland Teater (barnestykket Katter, 1996) og Nasjonalballetten (Farlige forbindelser 2000, Onegin 1999).
Bydel Østensjø
Befolkning
Alderssammensetningen i bydel Østensjø følger stort sett alderssammensetningen i Oslo i alt, selv om andelen pensjonister er noe høyere enn gjennomsnittet i byen: 14,6 % av befolkningen i bydelen er 67 år og eldre, sammenlignet med 10,1 % i hele Oslo. For andelen barn (her definert som innbyggere under 16 år) er forskjellene mindre (20,5 % i bydel Østensjø kontra 18,1 % i hele Oslo).
Inger-Johanne Rütter
Hennes pedagogiske virke innbefatter vikariater ved Smestad og Huseby skole i Oslo, klassisk ballett ved Statens Balletthøgskole og Statens Teaterskole.
Bydel Østensjø
Strøkene i bydelen
Flestepartene av strøkene i bydel Østensjø er drabantbyer utbygget i etterkrigstiden, selv om bydelen også har lommer av eldre bebyggelse. Strøksoversikten under begynner nordøst for Østensjøvannet og følger klokken rundt vannet.
Inger-Johanne Rütter
Hun er søster til danser og koreograf Fredrik Rütter, og gift med teatersjef Kjetil Bang-Hansen. De er bosatt i Oslo.
Bydel Østensjø
Strøkene i bydelen
Trasop ligger øst for Godlia, inn imot Østmarka. Strøket ble bygget ut like etter krigen, og består av to- og firemannsboliger bygget i regi av OBOS (såkalte «svenskehus»). Trasop Idrettspark og Oppsal Arena ligger her. Trasop skole stod klar i 1958, og er igjen i drift fra 1998 etter en stund å ha vært slått sammen med Godlia (da som Trasop-Godlia skole).
Skøyenåsen har navn etter Skøyen-gårdene. Området ble kjøpt av Aker kommune til boligutbygging i 1910, og fikk forstadsbane i 1926. Østensjø skole kom i 1917. Området har mest rekkehus, samt blokkbebyggelse fra 1950-tallet i retning Oppsal.
Oppsal består av en blanding av blokker, rekkehus og villaer. Navn etter Oppsal gård. Området ble først utbygget fra ca. 1900, blant annet med egne hjem-boliger. Etter andre verdenskrig satte OBOS i gang utbygging i større skala, noe som pågikk hele 1950- og 1960-tallet. Oppsal skole åpnet i 1954, Oppsal kirke i 1961, og Oppsal sykehjem i 1975.
Nils Ingar Aabol
Nils Ingar Aabol (født 4. februar 1947) er en norsk lokalpolitiker som representerer Arbeiderpartiet. Han var ordfører i Stokke kommune fra 2003 til 2011.
Bydel Østensjø
Strøkene i bydelen
Ulsrud ble kjøpt av Aker kommune i 1897 for å sikre drikkevannsforsyningen. I mellomkrigstiden kom Østmarkseteren på Ulsrudåsen og badeplassen ved Ulsrudvann. Ulsrud hageby ble utbygget like etter krigen. Ulsrud fikk forstadsbane i 1958, og Bøler ungdomsskole (senere gjort om til Ulsrud videregående skole) åpnet i 1964. Bøler ble utbygget fra 1954 ved OBOS og USBL etter en reguleringsplan av Preben Krag og Jens Selmer. Blanding av høyhus, småblokker og rekkehus. Bøler skole ble tatt i bruk 1957, Nøklevann skole fra 1963. Østensjøbanen ble forlenget hit i 1958, første del av forretningssenteret stod klart i 1960. En midlertidig Bøler kirke stod klar i 1960, men det var ikke før i 2011 at stedet fikk en ny og permanent kirke.