cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Åpen kildekode
Android OS er et kjent linux-basert operativsystem for mobiltelefoner, som i utgangspunktet er åpen kildekode. Mange utviklere er imidlertid skeptiske til å referere til Android OS som åpen kildekode, fordi Android implementeres og leveres til forbrukeren med proprietær programvare, som Google Play. Bruken av dette operativsystemet innebærer med andre ord for det meste også bruk av lukket kildekode.
Bybranner i Trondheim
2000–
I årene 2002–2004 ble Trondheim rammet av i alt fire større branner i bysentrum. Alle disse brannene rammet bygninger oppført på 17- og 1800-tallet.
Åpen kildekode
Det har imidlertid blitt utviklet flere varianter av Android som gjør det mulig å drifte mobiltelefoner med operativsystemer som er fullt ut basert på åpen kildekode. Eksempler på dette er for eksempel det Android-baserte operativsystemet LineageOS, som er svært likt det mer tradisjonelle Android-operativsystemet.
Medieval II: Total War
Medieval II: Total War er et 3D strategispill utviklet av Creative Assembly. Spillets handling skjer i Europa i tiden mellom 1080 til 1540. Man velger en kampanje der man får i oppdrag å overta et visst antall områder og ett bestemt ett (avhenger av om du velger en lang eller kort kampanje) med fraksjonen man valgte å spille med.
Handling
Kampanjen er satt mellom år 1080 og 1530. Spillerne får kontroll over en stat i Middelalderen, og skal kontrollere en regjering, landets økonomi, militæret, diplomati og religion på et kart som spenner over det aller meste av Europa, Nord-Afrika og Midtøsten. I konflikter skal spillerne kontrollere grupper av soldater, som må gå i kamp mot fiendens soldater.
Fraksjoner
Medieval II har 21 fraksjoner, hvorav 17 er spillbare.
De spillbare fraksjonene er følgende:
De computer-styrte fraksjonene er følgende:
Medieval 2 kingdoms er den største utvidelsespakken som er lagd til et Total War spill. Den inkluderer 4 nye kampanjer. Med 24 spillbare nasjoner.
Americas: Nye spania, Aztekerne, Mayaene, Apachene, Chicimecene, Tlaxcalaene og Tarascaene
Britannia: Norge, England, Skottland, Wales og Irland
Crusades: Kongeriket Jerusalem, Fyrstedømmet Antiokia, Bysants, Egypt og Tyrkia.
Teutonic: Den teutoniske ordenen, Polen, Danmark, Novgorod, Litauen og Det Hellige Romerske Riket
Handlevogn
En handlevogn er ei trillevogn til å frakte varer i. De har blitt et fast inventar i dagligvarebutikker, supermarkeder og andre selvbetjente butikker. Handlevognene er som oftest laget av metall eller plast. Handlevogner er designet slik at de kan bli kjørt inn i hverandre bakfra. Det gjør at de tar mindre plass og det blir lettere å frakte mange handlevogner om gangen.
Hjul
En vanlig handlevogn har fire hjul. Hjulene er små og triller uavhengig av hverandre. Vanligvis svinger bare forhjulene.
Tempelhøyden
Tempelhøyden (, Har haBáyit, (الحرم القدسي الشريف, al-haram al-qudsī ash-sharīf, også kalt Tempelberget, er et religiøst høydeområde i Gamlebyen i Jerusalem. Stedet har i tusener av år hatt stor betydning for jødedommen, kristendommen og islam, og er derfor et av de mest omstridte religiøse stedene i verden.
Handlevogn
Oppbevaring
Om dagen når forretningen handlevognen tilhører er åpen er handlevognene fritt tilgjengelig for kundene. Da er de som oftest plassert inne i lokalet nær inngangen, eller på utsiden i et skur. Om natten blir handlevognene oppbevart inne i forretningens lokale eller låst fast i skuret.
Tempelhøyden
I henhold til bibelske kilder sto de jødiske templene på Tempelhøyden. I henhold til jødisk tradisjon og skrifter ble det første tempelet bygget av kong Salomo, sønn av kong David i 957 f.Kr. og ødelagt av babylonere i 586 f.Kr. Det andre tempelet ble bygget under ledelse av Serubabel i 516 f.Kr. og ødelagt av Romerriket i 70 e.Kr. Jødisk tradisjon fastholder at et tredje og siste tempel også vil komme til å bli bygd. Lokaliseringen er det helligste stedet i jødedommen og er det sted som jøder vender seg mot under bønn. Grunnet dets ekstreme hellighet er det mange jøder som ikke vil gå på selve Tempelhøyden for å unngå at de uforvarende tråkker på det stedet hvor det aller helligste var, ettersom en del aspekter av guddommelig tilstedeværelse i henhold til rabbinsk lov fortsatt vil være til stede ved stedet.
Handlevogn
Tyveri
Tyveri av handlevogner er et stort problem for butikkene som eier dem. Beregninger viser at det på verdensbasis stjeles handlevogner for mer enn 800 millioner USD hvert år. Stjålne handlevogner blir ofte funnet i bekker og skråninger. Hjemløse personer i urbane strøk bruker ofte handlevogner til å frakte eiendelene sine med. Løsninger på problemene kan være å la kundene betale et depositum eller å gjøre slik at vognene ikke kan komme ut av butikken ved å ha smale dører.
Tempelhøyden
For sunnimuslimer er Tempelhøyden det tredje mest hellige stedet i islam ettersom Muhammed hevdet at han fløy dit i løpet av en natt en gang rundt 621 e.Kr. Reisen er kortfattet beskrevet i Koranen, som ikke nevner Jerusalem ved navn, men byen er anerkjent som et hellig sted i senere islamsk litteratur som Hadith. Etter den muslimske erobringen av Jerusalem bestilte umajjadekalifene byggingen av al-Aqsa-moskeen og Klippedomen på stedet. Klippedomen var fullført i 692 e.Kr., noe som gjør den til en av de eldste bevarte islamske bygningene i verden. al-Aqsa-moskeen står på den sørligste siden av Tempelhøyden vendt mot Mekka. Klippedomen står i midten på det stedet hvor det jødiske tempelet i sin tid lå.
I lys av at både jødedommen og islam gjør krav på Tempelhøyden, er stedet et av de mest omstridte religiøse stedene i verden. Siden korsfarertiden har det muslimske samfunn i Jerusalem administrert stedet som en Waqf. Tempelhøyden er innenfor Gamleby en i Jerusalem, som har vært kontrollert av Israel siden 1967. Etter Seksdagerskrigen den 5.–10. juni 1967 ga Israel kontrollen tilbake til Waqf, men beholdt israelsk sikkerhetskontroll. Den forble et betent område i Midtøsten-konflikten. I et forsøk på å holde på status quo innførte den israelske regjeringen et kontroversielt forbud mot bønn fra alle, unntatt muslimer, noe som har opprørt både jøder og kristne.
Norsk institutt for vannforskning
Norsk institutt for vannforskning (NIVA) er Norges fremste miljøforskningsinstitutt for vannfaglige spørsmål knyttet til vann i elver, innsjøer, fjorder, kystnære farvann, havet og urbane områder. NIVA kombinerer forskning, overvåking, utredning, problemløsning og rådgivning og arbeider på tvers av fagområder.
NIVA utvikler kunnskap som grunnlag for politikkutforming og viktige beslutninger i samfunnet. NIVAs brede kompetanse, forskningsekspertise og lange dataserier fra miljøovervåking har betydning for offentlig forvaltning, norsk næringsliv og for Norges interesser internasjonalt. Instituttet har lang erfaring med internasjonalt forskningssamarbeid.
NIVA ble opprettet i 1958, og er i dag en stiftelse med et styre som innstilles av en valgkomité oppnevnt av Klima- og miljødepartementet og Norges forskningsråd. NIVAs ansatte velger tre styremedlemmer blant de ansatte.
Organisasjon
NIVA har hovedkontor i Oslo og regionavdelinger i Bergen, Grimstad, Hamar og København, samt en storskala marin forskningsstasjon ved Drøbak.
NIVA har i overkant av 300 ansatte, og 2/3 av disse har vannfaglig bakgrunn. NIVA har flere heleide datterselskaper med til sammen ca. 150 ansatte.
Pål Molander er administrerende direktør i NIVA.
Oppgaver
NIVAs samfunnsoppdrag er å bidra med forskning av høy kvalitet og relevans til anvendelse i næringsliv, forvaltning og i samfunnet for øvrig.
Offentlig forvaltning er i dag NIVAs viktigste kundegruppe og utgjorde rundt 39 % av NIVAs omsetning i 2019. Nasjonale overvåkingsprogrammer for kyst og vassdrag har i mange år vært en viktig del av oppdragene.
NIVAs oppdrag for industri og næringsliv utgjør ca. 25 % av omsetningen. Oppdragene omfatter forsknings- og utviklingsarbeid, miljøovervåking, utredninger og annen rådgivning.
NIVA mottar årlig en basisbevilgning fra Norges forskningsråd. Basisbevilgningen utgjorde om lag 11 % av NIVAs omsetning i 2019. Basisbevilgningen går til konkrete forskningsoppgaver for å sikre kompetanseutvikling i tråd med NIVAs strategi.
Brutto omsetning for stiftelsen NIVA var i 2019 på ca. 400 millioner NOK.
Samarbeidspartnere
NIVA har mange samarbeidspartnere både nasjonalt og internasjonalt. I Norge har instituttet et tett samarbeid med andre forskningsinstitutter og flere universiteter, men også med bedrifter og næringsklynger.
NIVA er tilknyttet Forskningsinstituttenes fellesarena og Miljøalliansen.
Datterselskaper
Stiftelsen NIVA er morselskap i NIVA-konsernet som omfatter de heleide datterselskapene Akvaplan-niva AS, NIVA Chile SA, NIVA-Tech AS og NIVA China Ltd.
Akvaplan-niva AS er et forskningsbasert aksjeselskap som tilbyr forskning og rådgivning innenfor miljø og klima i nordområdene, med petroleumsindustrien og akvakulturnæringen som viktige kundegrupper. Akvaplan-niva AS har hovedkontor i Tromsø og avdelinger i Oslo, Bergen, Trondheim, Alta, Kirkenes og på Island.
NIVA-Tech AS er et innovasjonsselskap og arbeider med kommersialisering av NIVAs kompetanse, tjenester, produkter og teknologi.
NIVA China Ltd ble opprettet i 2017 som et datterselskap av NIVATech AS. NIVA China tilbyr rådgivning, tjenester og teknologi knyttet til vann og miljøforurensninger.
Forhandling
Forhandling /forhandlinger har flere betydninger. Det sentrale i begrepet er at forhandlinger er en form for utveksling av meninger om hvordan deltakerne i forhandlingene skal forholde seg etter at forhandlingene er avsluttet. Forhandlinger kan føre til enighet og en felles beslutning, så som en avtale. Men forhandlinger kan også resultere i uenighet og de kan da bli karakterisert som mislykkede forhandlinger. Det kan være flere forhandlingsrunder eller faser for forhandlinger, og det kan være gjenopptatte eller nye forhandlinger samt reforhandlinger av allerede inngåtte avtaler.
Betegnelsen «forhandlinger» blir brukt også om det som foregår under de formelle møtene i Stortinget.
Forhandlinger forekommer i rent uformelle og private sammenhenger, samt i store og viktige samfunnsmessige forhold som fredsforhandlinger etter kriger, internasjonale forhandlinger om traktater mellom stater, forhandlinger i Stortinget og regjeringen, tarifforhandlinger og lignende.
Det er skrevet mye om hvordan forhandlinger bør foregå for å oppnå bestemte forhandlingsresultater. Bl.a. journalister, fagforeningsledere, statsvitere, psykologer og jurister har skrevet om dette. Særlig i USA er det skrevet mange populært formede bøker om strategi og taktikk under forhandlinger. Det er også lansert en rekke teorier om hvordan folk bør opptre, posisjonere seg og for øvrig gjennomføre forhandlinger.
Forhandlinger kan være en samlebetegnelse på alle de drøftelser og forberedelser som finner sted før det inngås en avtale, eller det kan være de drøftinger som foregår på et enkeltstående møte.
Forhandlinger er et viktig rettslig begrep bl.a. i kontraktsretten og anskaffelsesretten, herunder i regelverket om offentlige anskaffelser samt i konkurransereglene i standardene NS 8400 og NS 8410. Begrepet forhandlinger brukes bl.a. i sondringene mellom direkte anskaffelse, konkurranse med forhandling og anbudskonkurranse der forhandlinger er forbudt. Ved offentlige anskaffelser over de såkalte EØS terskelverdiene, er forhandlinger som hovedregel forbudt. Unntak gjelder her særlig for oppdragsgivere som kommer under den såkalte forsyningsforskriften.
Regelverket om offentlige anskaffelser har bestemmelser om hvordan forhandlinger skal foregå, bl.a. at oppdragsgiver ikke må gi noen av tilbyderne opplysninger om innholdet i de øvrige deltagernes tilbud. I konkurranser der forhandlinger er forbudt, er det tillatt med visse avklaringer. Men grensen mellom forbudte kontraktsforhandlinger og tillatte avklaringer, kan i noen tilfelle være noe vanskelig å trekke.
Det kan oppstå mange rettslige spørsmål i forbindelse med forhandlinger: f.eks. hvorvidt en forhandling er gått over til å bli en avtalemessig binding, og om en deltakelse i en bestemt forhandling medfører forpliktelser og rettsvirkninger selv om forhandlingene ikke førte til en avtale.
Forretningsmessig forhandling
Her er målet å oppnå kommersielle eller finansielle fordeler. Slike forhandlinger føres ofte av egne forhandlingsteam.
parter
De som skal kjøpe/selge, mellommann, tvistedommer, observatører, de som skal sjakke antagelsene, de som gjennomfører avtalte straffetiltak.
forhandlingsteamroller
Den som skal signere, den som skal betale, den som skal motta, den som skal ha endelig nytte, den som skal operere, vedlikeholde eller forvalte, den som har foreslått handelen, den som danner opinionen om saken, den som tar notater, den som utfører undersøkelser, den som formulerer og oppdaterer beregningene, eksperter og sakkyndige.
strategier
Det finnes to hovedstrategier:
taktikker
Partene kan finne på mye rart for å kunne flytte resultatet til et område som er fordelaktig for dem; disse kan være mer eller mindre etiske, og det finnes mot-taktikker for alle slike: en kilde, sekvensiell forhandling med flere kilder for å samle spesifikasjoner, med flere kilder i auksjon, med flere kilder med lukkede tilbud, hard forhandling, myk forhandling, forhandling med faste prinsipper, forsøk på å psyke motparten (smigre, avskrekke, påføre skam eller skyld, involvere andre som motparten er avhengig av, bruk av kroppsspråk, valg av ord og uttrykk), tidsknapphet, redusert makt hos egen forhandler, endelige tilbud, stadige krav om små ettergivelser, osv..
teknikker
Justere følgende faktører igjen og igjen inntil total enighet oppnås: tekniske spesifikasjoner, betalingsplan, akseptable kvalitetsnivåer, leveransetid og kondisjoner, pakking og tillegsleveranser, fordeling av risiko etter leveransen, ansvar og service etter leveransen, osv..
forventninger
Det er 6 hovedforventninger, 3 angående egne muligheter og 3 om hva man tror motparten forventer: beste, verste og det mest sannsynlig forventede resultat.
Helge Reiss
Helge Reiss (født 27. februar 1928 i Oslo, død 11. november 2009 samme sted) var en norsk skuespiller som jobbet på Det nye teater i over 50 år, var med på komiske kinofilmer (som Olsenbanden og Den siste Fleksnes) og TV-serier med store seertall som Hotel Cæsar. Han ga også stemme til flere tegnefilmer som Flåklypa Grand Prix. Mest kjent er han kanskje som Professor Drøvel i flere av TV-seriene om Brødrene Dal.
Esterelfjellene
Esterel-fjellene er en liten fjellkjede i Provence, Frankrike. Fjellkjeden ligger mellom Cannes og Agay. Her ligger også det kjente feriekomplekset Cap Esterel, som regnes å være blant den franske rivieraens alle største perler.
Helge Reiss
Bakgrunn
Han var sønn av Thorleif Reiss (1898–1988) og Esther Colbjørnsen Dahl (1896–1941), og giftet seg i 1951 med rektor Marit Billington (1928–2004). De fikk to barn; musikeren Georg Michael Reiss og dramaturgen Esther Reiss. Også søsteren til Helge Reiss' far, Elisabeth Reiss, var scenekunstner, så Helge Reiss var oppvokst i et teatermiljø og fikk blant annet være med når faren spilte for Radioteatret.
Skuespiller
Etter examen artium i 1946 gikk han på en elevskole ved Nationaltheatret, før han i 1949 fikk fast jobb på Det nye teater (senere Oslo Nye Teater), som var blitt etablert i 1929. Han pensjonerte seg fra samme teaterscene i 1998. Foruten en rekke ulike roller på Oslo Nye, hadde han spilt Mikkel Rev i Dyrene i Hakkebakkeskogen fra 1982 frem til han gikk av med pensjon seksten år senere. Han turnerte også hyppig med Riksteatret, og ble landskjent som Professor Higgins i My Fair Lady fra 1973.
Fra film og TV er Helge Reiss blant annet kjent for rollen som Baronen i Olsenbanden for full musikk og for sin minirolle som Professor Drøvel i Brødrene Dal. Tittelfiguren i Brødrene Dal-serien Professor Drøvels hemmelighet er på skjermen i cirka 20 sekunder i hver episodes åpningssekvens og en kort sekvens helt til sist i siste episode. Hva hemmeligheten egentlig var, får man aldri vite, for når Professor Drøvel skal fortelle, viser det seg at han bare kan klukke. I Brødrene Dal og mysteriet om Karl XIIs gamasjer er Reiss tilbake som Professor Drøvel, da med sitt eget TV-program, men fremdeles kan han bare klukke. Han sees også padlende i en kano på jakt etter nye eventyr i en av episodene. I nest siste episode av Brødrene Dal og spektralsteinene nevnes professor Drøvel også i forbifarten av rollefiguren Dronning Krystallis av Spektron.
Reiss dukket også opp i forskjellige gjesteroller i flere episoder av både Mot i brøstet og Karl & Co. Helge Reiss var i 2009 også med i Hotel Cæsar på TV 2, i rollen som den bohemske poeten Gregorius Bang.
Helge Reiss dubbet hovedrollefiguren Carl Fredricksen i den norskspråklige utgaven av Se opp (Up) i 2009. Han dubbet også Cogsworth i Skjønnheten og Udyret (Beauty & the Beast), og Fjærvang i Flukten fra hønsegården (Chicken Run).
Henry Hamilton
Under krigen oppmuntret han indianere til å angripe bosetninger til patrioter og fikk på grunn av dette kallenavnet The Hair-buyer General («hårkjøpende general»).
San Cristina
San Cristina (tysk St. Christina in Gröden, italiensk Santa Cristina Valgardena) er en av kommunene i Gherdëina i Syd-Tirol i Nord-Italia. San Cristina er en del av distriktet Salten-Schlern i Dolomittene. Kommunen ligger i et populært vintersportsområde. Innbyggerne er hovedsakelig ladinsktalende.
Språkgruppene (2001):
Det er rundt 2800 gjestesenger i kommunen som årlig har rundt 300 000 besøkende.
De Frie Evangeliske Forsamlinger UNG
De Frie Evangeliske Forsamlingers Barne- og Ungdomsråd (DFEF-BUR) er et av fellestiltakene i bevegelsen De Frie Evangeliske Forsamlinger (DFEF) i Norge. BUR koordinerer barne- og ungdomsarbeidet i bevegelsen. De Frie Evangeliske Forsamlingers Barne- og Ungdomsråd (DFEF-BUR) ble stiftet i 1991, og ble dannet med det formålet å styrke arbeidet blant barn og unge i bevegelsen. DFEF-BUR er et selvstendig, rådgivende og hjelpende organ for barne- og ungdomsarbeidet innen DFEF, og ønsker å være en støttepartner og ressurs for lederne og arbeiderne i alle de ulike barne- og ungdomsgruppene. Dette gjøres gjennom å formidler ledermateriell, og arrangerer kurs og konferanser for ledere i barne- og ungdomsarbeidet innen bevegelsen. BURs motto er: "Å vinne og disippelgjøre barn og ungdommer for Kristus og menigheten".
Tentro
DFEF-BUR en av samarbeidspartnerne i Tentro. Det er en frikirkelig konfirmasjonsundervisning, som kan velges i stedet for kirkelig eller borgerlig konfirmasjon.
FBU
DFEF-BUR en av medlemsorganisasjonene i Frikirkelig Barne- og Ungdomsunion (FBU).
Coniopteryx tineiformis
Utbredelse
Coniopteryx tineiformis er ganske vanlig og finnes i hele Norge.
Utseende
Coniopteryx tineiformis har vokskjertler på kroppen, slik at denne blir dekket av et vokslignende substans. Bare litt av beina er udekket. Voksen er helt hvit og derfor er det lett å se en middløve, selv om den er liten.
De ulike artene av voksvinger kan være vanskelige å skille fra hverandre, særlig slekten Coniopteryx. Hunner av Coniopteryx tineiformis kan ikke artsbestemmes, det er bare hannens genitalia som er et sikkert artskjennetegn.
Rudolf Lippert
Rudolf «Rolf» Lippert (født 29. oktober 1900 i Leipzig, død 1. april 1945 i Bielefeld) var en tysk rytter og general som deltok i de olympiske leker 1928 i Amsterdam og 1936 i Berlin. Han tjenestegjorde i hæren under første- og andre verdenskrig og belønnet med Jernkorsets ridderkors for sistnevnte krig.
Coniopteryx tineiformis
Levevis
Coniopteryx tineiformis er rovdyr og lever vanligvis av midder. Arten er tilknyttet skog.
Rudolf Lippert
Under andre verdenskrig tjente han først som oberst og sjef for det 51. Panzerregimentet. Senere ble han generalmajor og sjef for 5. panserdivisjon og kjempet troppene i Øst-Preussen (Gumbinnen-området) og i Kurland-Kessel. I februar 1945 var han involvert i retrettkamper nær Bielefeld, hvor han ble drept i mars 1945. Han ble under krigen tildelt Jernkorset i første klasse og Jernkorsets ridderkors (1944). I tillegg fikk han Jernkorset klasse 2 for sin innsats under første verdenskrig.
Rottefella
Rottefella er en skibinding og et norsk selskap. Det startet i Oslo i 1927 da skiløperen, seileren og oppfinneren Bror With skulle delta i et stort skirenn, og ikke var helt fornøyd med bindingene sine. Skibindingen som With oppfant fikk sitt gjennombrudd under OL i St. Moritz i 1928, da den norske militærpatruljen under ledelse av Ole Reistad brukte bindingene og vant øvelsen, som var demonstrasjonsgren.
Standarder
Bindingen kom først i produksjon i 1928, og kom i nye modeller i 1939, 1950, 1953 og 1963. Etterhvert meldte behovet for standardisering seg. Rottefella har stått for flere standarder for skibindinger:
Litteratur
Historien bak skibindingen Rottefella og produksjonsfirmaet Witco ble presentert i Stein Kagges biografi om Bror With fra 1998, med tittelen «Fra Rottefella til Dromedillen: Bror With - Et sant eventyr».
Nyrekreft
Nyrekreft (latin: cancer renis) er en type kreft som utgår fra kjertelceller eller samlerørsceller i nyrene. Kreftcellene utskiller vekstfaktorer som stimulerer til dannelse av blodårer. Dermed får svulsten oksygen og næringsstoffer som bidrar til at den vokser. Den mest vanlige formen for kreftsykdom i nyrene er nyrecellekarsinom. Hele 85% av all nyrekreft er nyrecellekarsinom. Nyrecellekarsinom deles inn i typene klarcellet og ikke-klarcellet. Cellene som kalles klare inneholder fett som vaskes bort før cellene studeres i mikroskopet, derfor ser cellene klare ut. Betegnelsen ikke-klarcellet benyttes for andre typer, som papillært, kromofobt, samlerørs- og uklassifisert type nyrecellekarsinom.
Nyrekrefttyper
Nedenfor de viktigste typer kreft som går ut fra nyrene og deres forholdsvise hyppighet:
Godartede svulster
Den vanligste av de godartede nyresvulstene kalles papillært adenom. Tilstanden kan påvises hos opp til 40 % av voksne som blir obdusert. Adenomer klassifiseres som maligne hvis de blir over 5 millimeter store. Mellom 3 og 5 % av nyresvulstene som blir oppdaget hos voksne, er onkocytom. Dette er en godartet svulster som kan bli flere centimeter store. Hos 5-6 % av pasientene finner man slike svulster i en eller begge nyrene. Kromosomavvik er påvist i disse svulstene. En sjeldnere tilstand er svulster som utgår fra støttevevet i nyrene, for eksempel leiomyom eller angiomyolipom.
Spredning
En svulst kan vokse inn i nyrevenen og oppover i den store hulvenen i buken opp til brystkassen. På denne måten kan nyrekreft i spesielle tilfeller vokse inn i hjertet. Dette er ikke spredning, men en særegen svulstvekst. Hvis svulsten vokser inn i binyrene eller lymfeknuter i nærheten av nyrene, eller hvis den vokser seg gjennom nyrehinnen, Gerotas fascie, er veien kort til andre organer. Dette kalles spredning, og kreftsykdommen anses som alvorlig og avansert.
Flere faktorer gjør at kreftceller kan spre seg rundt i kroppen:
Spredning til lunger
Nyrekreft sprer seg oftest til lungene, lymfeknuter, skjelettet, leveren, hjernen og huden. Hvis kreftceller løsner i venene, vil blodstrømmen føre dem til hjertet, der de føres videre til lungene. Her kan kreftcellene danne dattersvulster. Spredning til lungene kan medføre blodig oppspytt og økt fare for lungebetennelse.
Spredning til lymfesystemet
Lymfe er en gulhvit væske og er en transportvæske for de hvite blodcellene som hindrer betennelser og ødelegger mikroorganismer. Lymfeårene finnes nesten overalt i kroppen, og samler opp overskuddsvæske fra vevet og sender det tilbake til blodbanen og fører fett fra tarmen og ut i kroppen. En lymfeknute er et slags filter i lymfebanen. Nyrekreft sprer seg først til lymfeknuter i nærheten av nyrene. Etter hvert kan kreftcellene spre seg helt opp til lymfeknuter på halsen.
Spredning til skjelettet
Hvis kreften sprer seg til skjelettet kan det føre til smerter og i verste fall brudd. Slike brudd oppstår ofte uten stor belastning på knokkelen og kalles patologiske brudd. Omfattende ortopedisk behandling kan være nødvendig.
Spredning til hud
Spredning til hud kan skje gjennom blodårene eller i forbindelse med vevsprøve. Derfor tas vevsprøver etter at svulsten er operert ut.
Symptomer
De fleste som får diagnosen nyrekreft har ingen symptomer. Har man gått med sykdommen en stund, kan følgende symptomer oppstå:
I tillegg kan det oppstå en rekke generelle symptomer ved nyrekreft:
Forekomst
I Europa utgjør nyrekreft om lag 3 % av alle krefttilfellene. I overkant av 600 mennesker får diagnosen hvert år, nærmere dobbelt så mange menn som kvinner. Sykdommer rammer i hovedsak personer over 50 år, og oftest i alderen 65-75 år. Det finnes ingen bestemt årsak til nyrekreft, men følgende risikofaktorer har innvirkning:
De siste 50 år har man sett en økning i forekomsten av nyrekreft. Delvis skyldes dette bedre diagnostisering, men også en reell økning i den vestlige verden. Wilms tumor er en sjelden tilstand som rammer 1 av 100 000 barn. Wilms utgjør 5 % av all kreftsykdom hos barn.
Undersøkelsesmetoder
Nyrekreft blir ofte oppdaget tilfeldig ved bildeundersøkelser av buken i forbindelse med andre tilstander. Mange nyrekreftpasienter får dermed behandling på et tidlig stadium av sykdommen. For å stille en riktig diagnose, er det viktig å finne ut hvor stor svulsten er og hvordan den vokser. Videre må det kartlegges om det er spredning til lymfeknuter i bekkenet eller fjernspredning til andre organer.
Klinisk undersøkelse
For å kunne planlegge videre utredning og vurdere prognose, må legen gjøre en omfattende legeundersøkelse hvor legen inspiserer, lytter, kjenner på og undersøker kroppens organer. Pasientens egen sykdomshistorie, anamnese, er viktig, og innbefatter tidligere sykdom, generell helsetilstand, symptomer, familiære forhold og ytre påvirkninger. For eksempel vil legen spørre etter
En grundig legeundersøkelse innbefatter foruten blodtrykksmåling, undersøkelse av buken, og sjekk av eventuelle lymfeknuter i bekken, lysken, armhuler, hals og brystregion. Pasienten sjekkes også for hevelser i bena eller i pungen. Både lunger, hjerte- og karsystem, luftveissystem, mage- og tarmsystem, nervesystem, nyre- og urinveissystem må undersøkes nøye. Huden vil også gi pekepinn på den allmenne tilstand.
Laboratorieprøver
Blodprøver og urinprøve
En blodprøve avslører antall blodceller, mengden naturlige stoffer i blodet og eventuelle andre stoffer. Hvis celler skades eller dør, vil disse stoffene lekke ut av cellene og over i blodet. Derfor kan blodprøver si noe om funksjon og status til en rekke organer i kroppen.
Juho Heiskanen
Juho Henrik Heiskanen (i Tyskland under Nom de guerre Heissman) (født 21. juli 1890 i Joensuu, død 16. november 1965) var en finsk jäger og general. Han er mest kjent som sjefen for IV. armékorps (IV. Armeijakunta) under vinterkrigen.
Nyrekreft
Blodprosent (Hb)
Hemoglobin eller Hb er et protein som binder seg til oksygen i de røde blodcellene. Hb frakter oksygen ut til kroppen og karbondioksid ut til lungene.
Juho Heiskanen
Tidlig karriere
Juho Henrik Heiskanen ble født den 18. desember 1889 til en bondefamilie i Joensuu (Pielisensuu församling) i storfyrstedømmet Finland. Hans foreldre var Paavo Heiskanen og Katri Väänänen. I 1911 gikk han på universitetet i Joensuu hvor han studerte karelske studier, og mellom 1911 og 1914 studerte han ved det juridiske fakultetet ved Helsingfors universitet.
Nyrekreft
Laktat dehydrogenase (LD)
LD er et enzym som finnes i alle celler, men spesielt i leverceller, nyreceller, muskelceller, røde blodceller og kreftceller. Ved celleskader eller celledød, vil LD lekke ut i blodet og gi forhøyete verdier. Høye LD-verdier gir dårligere prognose ved nyrekreft.
Alkaliske fosfataser (ALP)
ALP er et protein som finnes i benvev og leverceller. Ved spredning av kreftceller til benvev eller ved sykdommer i benvev, finner man høye ALP-verdier.
Seuthopolis
Seuthopolis (gresk Σευθόπολις, «Seuthes by») var thrakerkongen Seuthes III. residensby. Den lå ca. tre kilometer syd for dagens Koprinka, nær Kasanlak i Bulgaria, ved Goljama Varovicas munning i Tundzja. Byen ble bygd av thrakerne på 300-tallet f.Kr. etter modell av de greske polis og besto til 260-årene f.kr. Seuthopolis lå innenfor en 890 m lang bymur, og byområdet omfattet bare fem hektar. Likevel hadde byen handelsforbindelser over store områder, og håndverk og metallarbeider var godt utviklet. I nordenden av muren lå Seuthes borg med en grunnflate på ½ hektar. Ruinen ble oppdaget i 1948 i forbindelse med bygningen av Georgi-Dimitrov-dammen og utforsket fram til dammen var ferdig. Til tross for det sensasjonelle funnet ble bassenget fylt, slik at ruinene nå ligger under vann.
Juho Heiskanen
Tidlig karriere
I 1918 giftet han seg med Kyllikki Heis.
Seuthopolis
Ruinene skal tørrlegges og gjøres tilgjengelig som turistattraksjon ved at det bygges en betongring rundt.
Nyrekreft
Kalsium
Ved nedbrytning av skjelettet på grunn av spredning, vil kalsiumverdien i blodprøvene bli forhøyet.
Kreatinin
Kreatinin er et avfallsprodukt som utskilles ved hjelp av nyrene. Ved muskelskade eller svikt i nyrefunksjon, vil kreatinin-verdiene være forhøyet. Store fysiske belastninger som et maratonløp vil også gi høye kreatinin-verdier.
Urinsyre
Urinsyre (urat) er også et avfallsprodukt fra kroppens celler. Ved nedbrytning av arvestoff dannes urat. Ved nyresvikt, stor cellenedbrytning eller svært proteinrike måltider vil gi forhøyet urinsyreverdi.
Urinprøve
En enkel urinprøve kan påvise røde blodceller, hvite blodceller, sukker og proteiner i blodet. Normalt skal det ikke finnes proteiner i blodet, og et funn kan tyde på lekkasje fra nyrene. Det kan tyde på sykdom
Vevsprøve
For å vurdere om en svulst er godartet eller ondartet, må det tas en vevsprøve (biopsi), av svulsten. Ved nyrekreft gjøres dette etter at svulsten er operert ut, for å unngå å forurense med kreftceller i kroppen og på den måten øke faren for spredning. Prøven kan være en enkelt celleprøve eller en større prøve av vevet. Celleprøve eller cytologisk prøve hentes ut av svulster med en tynn nål eller med børsting/skraping. Disse viser ikke svulstens vekst.
Bildeundersøkelser
Ved ultralydundersøkelse benyttes høyfrekvent lyd til å fremstille bilder av kroppens egne organer. Lyden sendes inn i kroppen fra ultralydhodet og reflekteres til det samme hodet, som omdanner lyden til bilder på en skjerm, omtrent som et ekkolodd til havs. Evnen til å reflektere lyd variere fra organ til organ, dermed vil noen organer skille seg tydeligere ut enn andre. Ultralyd egner seg bra til å undersøke indre organer, og vil kunne avsløre en svulst i nyrene. For å få et bedre inntrykk av svulstens form og utbredelse, vil en CT-undersøkelse være en bedre metode.
Computertomografi (CT)
Et CT-bilde fremstilles ved at pasienten liggende føres gjennom en trommel. Inni trommelen finnes et røntgenapparat som sirkler rundt pasienten og tar tverrsnittbilder med svært god oppløsning. Det er vanlig å sette kontrastvæske i en blodåre i armen for å få en tydeligere fremstilling av nyrene. Undersøkelsen kan gi god informasjon om svulstens beliggenhet og størrelse, og om det er spredning til lymfesystemet.
Magnetresonanstotgrafi (MR) og urografi
Hvis ultralyd og CT ikke gir sikker diagnose, kan MR og urografi benyttes. Ved en MR-undersøkelse føres pasienten inn i en tunnel med et sterkt magnetfelt og utsettes for radiobølger. Konsentrasjonen av visse grunnstoffer og molekyler gir en signaltetthet som kan visualisere vevsstrukturer og organer. MR gir svært gode bilder av for eksempel nervesystemet og bløtdelsstrukturer. Kan ikke brukes av personer med magnetiske elementer i kroppen, som pacemaker, klips, implantater eller visse typer proteser.
Urografi
Urografi er en røntgenundersøkelse som foretas ved at det injiseres jodholdig kontrastvæske som etter hvert konsentreres i nyrer og urinveiene. Det tas røntgenbilder med jevne mellomrom de neste timene. Et bilde tas også etter at blæren er tømt. Enkelte pasienter kan får en allergisk reaksjon på kontrastvæsken, derfor følges pasientene nøye. Hvis det foreligger alvorlig hjerte- og lungesykdom eller nyresvikt, vil ultralyd bli foretrukket. Røntgenurografi gir ikke så presise resultater som CT og ultralyd.
Røntgenundersøkelse av brystkassen eller benscanning kan gjøres i tillegg, hvis det er mistanke om spredning til lunge eller skjellet.
Stadieinndeling
Det meste vanlige systemet for å beskrive utviklingen i nyrekreft, er det såkalte TNM-systemet. Det omfatter svulst eller tumorvekst, hvor mange lymfeknuter eller noder som har kreftspredning og om det finnes spredning eller metastaser til andre organer T = Tumor N = Nodulus M = Metastaser
Fjernspredning eller fjernmetastase - M
Dette kan for enkelthets skyld deles inn i 4 TNM-stadier:
Tallene for stadium III og IV inkluderer T1-3 og T1-4. Det forsøkes å gradere i et så lavt stadium som mulig. Har en person M1 vil han uansett havne i stadium IV. Har en person N1 vil han havne i stadium III eller IV, avhengig av T.
Behandling
Standard behandling for nyrekreft uten spredning er kirurgi, (nefrektomi). Da fjernes hele eller deler av nyren og prognosen er god. Når det gjelder nyrekreft med spredning er prognosen dårligere. Tidligere var behandlingstilbudet begrenset for pasienter med avansert nyrekreft med spredning. Hverken cellegift eller strålebehandling har hatt særlig effekt, annet enn som lindrende behandling.
Det foreligger god kunnskap om hvordan normale nyreceller omdannes til nyrekreft. Mekanismene som forklarer ukontrollert cellevekst, stort cellestoffskifte og stimulering av blodåredannelse er kjent. Derfor finnes det en rekke nye medikamenter for behandling av avansert nyrekreft.
VEGF-rettet behandling
For å vokse trenger kreftceller stadig mer blodtilførsel. Det løser de ved å skille ut såkalte vekstfaktorer som får celler i blodårene til å vokse. En slik vekstfaktor som kreftceller utskiller for å kunne vokse, er proteinet VEGF (vaskulær endotelial vekstfaktor). VEGF fører til nydannelse av blodårer, og stimulerer kreftcellene til vekst. VEGF-rettet behandling er en medisinsk behandling som hemmer stimuleringen fra VEGF på kreftceller og blodårer. Dette kan hemme kreftsvulstens vekst og nydannelsen av blodårer.
mTOR-hemming
Molekylærgenetiske fremskritt de siste 10-15 årene har gitt større forståelse for hva som regulerer kreftcellers vekst. De siste årene har det kommet flere medikamenter som interagerer med vekstreguleringsmekanismene.
Sentralt i mange kreftceller står proteinkomplekset mTOR. Dette komplekset aktiveres blant annet ved hjelp av vekstfaktorer som binder seg til spesifikke vekstfaktor-reseptorer på celleflaten.
Mange kreftceller har hyperaktivitet i mTOR-signalveien, også uten stimulering fra vekstfaktorer. Derfor er blokkering av mTOR-komplekset avgjørende i målrettet behandling av kreft. Ved slik behandling oppnås følgende: Målrettet behandling med mTOR-hemmer går spesifikt på signalveien til vekstfaktorer i onkogener. Det finnes to mTOR-hemmere på det norske markedet
Slaget ved Bergen 1429
Slaget ved Bergen 1429 var det siste kjente sjøslaget hvor den norske leidangen var militært operativ da en tysk piratflåte under Bartolomeus Voet fra vitaliebrødrene eller vitalinerbrødre kom til Bergen for å plyndre byen som da var forlatt av hanseatene.
Bakgrunnen
Hanseatene var svekket etter nederlaget i slaget ved København 1427, og hadde forlatt deres kontor i Bergen i 1427 og dette åpnet for at engelskmenn, hollendere og bremere kunne drive handel med Bergen. Som mottiltak mot dette, besluttet hanseatene å gi vitaliebrødrene under Bartolomeus Voet tillatelse til å dra til Bergen og fordrive hanseatenes rivaler der. De søkte å avskrekke deres forsøk på å etablere fordeler i hanseatenes fravær fra den viktige handelsbyen Bergen. Imidlertid var vitaliebrødrene upålitelige allierte for hanseatene, da de tidligere også hadde angrepet hanseatisk eiendom inntil 1426.
Våren 1428 kom Bartolomeus Voet til Bergen med en styrke på to større og syv mindre skip med samlet mellom 300 til 600 mann. Engelske kjøpmenn som var allerede kjent med vitaliebrødrenes hensynsløshet fra før, flykter for livet sammen med mange borgere og biskop Aslak Bolt mens sjekter i Bergens våg ble stoppet og tvunget til å avlevere fisk uten betaling. Deretter plyndret sjørøverne bispegården og reiste senere i mai 1428 til Wismar med rik bytte.
Som ved tidligere angrep gikk piratene i land ved Bergen for å angripe kongsgården, som de året i forveien hadde tatt med artilleri og slik redusert det lokale forsvaret. Voet ble på dette tidspunktet oppmerksom på at en norsk flåte var på vei til havnen i Bergens våg hvor vitaliebrødrenes flåte lå.
Skipene
Voet hadde 7 skip med bare 400 mann om bord. Det er ukjent hvilken type skip som ble benyttet. Det vanligste piratskipet var en snekke også kjent som snicke. To skipstyper, krejert opptil 120 tonn og everen opptil 100 tonn var rommelige fartøyer som ikke krevde et stort mannskap. Kildene omtaler sammenstøtet bare som «sjøkamp» og usikre tyske krønikeskriverne beskriver Voets skip som «høye som tårn». Erik av Pommern skal ha hatt større skip som holk til disposisjon.
Styrkeforholdet
Krønikeskriveren som omtalte sjøslaget, ment det var 100 skip, men dette virker lite sannsynlig på bakgrunn av at mobilisering i Hordaland og Sogn bare så vidt hadde kommet igang, det kan ha vært rundt førti og femti skip under sjøslaget. Det er heller ikke kjent hvor mange væpnede menn som deltok, men dersom det var 25 mann på hver båt/skip og 75 på hver større skip, kan det samlet ha vært rundt 1,500 mann.
Slaget
Voet så straks at de fire større skipene som lå i midten av flåten utgjorde den største trusselen. Han stevnet derfor rett mot disse for å få dem nedkjempet. Under kampene kjempet nordmenn hardt og lyktes med å ta ett av de syv skipene, og tok 19 til fange. Resten av mannskapets skjebne er ikke kjent. Men to av de større norske skipene med kanskje 100 til 150 mann ble tatt av sjørøverne som uten skånsel massakrere besetningene mens kampene foregikk. Etter dette er detaljene rundt det sjøslaget ukjent. Det er hevdet at sjørøvernes brutalitet kan ha hatt en sjokkartet virkning på de utrente, norske mannskapene på de mindre skipene som kan ha fått panikk.
I noen beskrivelser hevdes det at Voet ble drevet tilbake, men ble reddet da ti skip fra Wismar ankom slaget. De norske forsvarerne på de mindre båtene flyktet da fra slagstedet slik at vitaliebrødrene kunne angripe de siste to større skipene og rydde dem. 300 fra de fire skipene ble drept eller kastet over bord, tap på de mindre skipene er ukjent.
Hvor mange som var falt på Voets side, er ikke kjent, men kan forstås ut fra den brutalitet som ble utøvet under den etterfølgende plyndringen av byen. Denne var brutal, bispegården og kongsgården ble satt i brann og mye skade ble utøvd, før deler av byen ble satt i brann. Dette skulle imidlertid svekke hanseatenes stilling i det resterende 1400-tallet og innlede forfallet for Hansaforbundet.
Etterspillet
Overfallet på Bergen skulle bli den siste krigshandling i krigen fra norsk side inntil Flensburgs fall i 1431, som ble fulgt til en våpenstillstand som sluttet med freden i 1435. Men fredsbestemmelsene ble tolket ulik av partene og reduserte ikke spenningen mellom skandinavene og hanseatene. Denne var fortsatt så høy at dette åpnet for at andre parter som England, Nederland og Bremen kunne utvide deres handelsnettverk. Ved 1500-tallet var hanseatenes tid i Bergen forbi.
Dorestad
Dorestad var en av de viktigste og mest suksessrike internasjonale handelssteder i Nordvest-Europa fra 600-tallet til midten av 800-tallet. Stedet var plassert ved det nåværende Wijk bij Duurstede der elven Nederrijn (en sideelv til Rhinen) skifter navn til Lek, ved restene av et tidligere romersk kastell, muligens Levefano.
I den tidligste byutviklingen i Nederland fikk Dorestad sin posisjon av handel og produksjon. Dorestad blir også sett på som en usedvanlig plass, og «eksperimentell utvekslingplass» mellom de kristne frankerne og de ikke-kristne nordlige områdene.
Stedet var særlig kjent for at det ble slått mynt der. Fra rundt 640 var myntslageren i Dorestad Madelinus. Senere ble det slått sceattas og karolingiske mynter der.
Dorestad mistet mye av sin betydning fra rundt 850 og ble et lite jordbrukssted. I 896 nevnte imidlertid kong Zwentibold av Lotharingia i dokumenter at stedet fortsatt hadde handles- og byprivilegier.
I dag har mye av restene fra den gamle byen blitt vasket bort av elven.
Skepplanda
Skepplanda er et tettsted i Ale kommune i Västra Götalands län i landskapet Västergötland i Sverige. I 2010 hadde tettstedet 1 803 innbyggere.
Låtskriver
Låtskriver er et yrke eller en hobby som består i å skrive sangtekster, melodier og akkordprogresjoner, altså hele låter. En låtskriver kalles også en komponist, selv om uttrykket vanligvis benyttes for den klassiske sjangeren, og kun omfatter det rent musikalske.
Beskrivelse
Uttrykket låtskriver er ikke begrenset til singer-songwriter-tradisjonen, men benyttes innen alle sjangre hvor tekst og musikk settes sammen til en låt, som hiphop, jazz, pop og viser. En låtskriver er heller ikke nødvendigvis selv en kjent konsert- eller plateartist. Et eksempel på sistnevnte er den relativt ukjente låtskriveren Rose Marie McCoy som har skrevet låter for Nat King Cole, Elvis Presley, Dizzy Gillespie, Ike & Tina Turner, James Brown, Sarah Vaughan og Aretha Franklin.
Helgardert?
Helgardert? (orig: Fail-Safe) er en amerikansk politisk thriller- og dramafilm fra 1964 regissert av Sidney Lumet. Filmen er satt til den kalde krigen. Ved en feiltakelse sender det amerikanske forsvaret flere bombefly med atomvåpen mot Sovjetunionen. Katastrofen er et faktum og myndighetene må fatte et svært sjokkerende avgjørelse. Hovedrollene spilles av Dan O'Herlihy, Henry Fonda og Walter Matthau. Filmen er basert på Eugene Burdick og Harvey Wheelers roman med samme tittel fra 1962.
Låtskriver
Beskrivelse
Låtskriveryrket kan deles opp i tekstforfatting, melodimaking, og arrangering av akkompagnementet, og det er svært vanlig at to eller flere bidragsytere samarbeider. Låtskriveren skriver imidlertid komplette låter, og vil enten gi/selge dem til en artist, eller fremføre dem selv.
Helgardert?
Handling
En teknisk feil ved Pentagons strategiske kontrollsystem fører til at en B-58-skvadron blir beordret til å sette kursen mot Moskva for å angripe byen med atomvåpen. Før myndighetene rekker å tilbakekalle ordren har skvadronen rukket å passere sitt «fail-safe»-område; noe som innebærer at ordren er ugjenkallelig. Mannskapet er i denne fasen trenet til å ignorere alle kontraordre på grunn av faren for at de kan komme fra Sovjet og ikke de amerikanske myndighetene. Til tross for mye bestrebelser fra både amerikanske og sovjetiske myndigheter klarer ett av bombeflyene å angripe Moskva slik at byen utslettes. Krisen mellom de to supermaktene er total og i desperasjon beslutter den amerikanske presidenten å gjøre noe som sjokkerer alle. Han beordret at USAs største by, New York, skal utslettes med atomvåpen i håp om å forhindre at Sovjetunionen slår tilbake og dermed utløser en global atomkrig.
Om filmen
Fail-Safe har flere likhetstrekk med samtidige filmer som Dr. Strangelove, og til en viss grad The Bedford Incident (1965).
Låtskriver
Vederlag
Enhver låt er et åndsverk, uavhengig av subjektive formeninger om låtens kvalitet, og i Norge behøver ikke låten å være hverken innspilt eller registrert for at åndsverkloven skal gjelde.
Helgardert?
Om filmen
En TV-versjon kom i 2000, med blant annet med Richard Dreyfuss og George Clooney i noen av de ledende rollene.
Alvhem
Tettstedet ligger ved E45 og Bergslagsbanan (np Norge/Vänerbanan), øst for Göta älv, snaut 4 mil nordøst for Göteborg.
Låtskriver
Vederlag
Imidlertid anbefales en form for registrering, da det ellers kan være vanskelig å bevise opphavsrett i en eventuell tvist. Ideer til en låt regnes ikke som åndsverk selv om ideen er notert. I Norge har vært vanlig å sende verket som en rekommandert sending til seg selv, og ikke bryte forseglingen når man mottar den, og slik ha en verifiserbar dato som ikke kan bestrides.
Alvhem
Alvhems kongsgård
Stasjonsbyen er oppkalt etter Alvhems kongsgård, omtalt allerede i 1528 (Alffuem kongsgårdt), da Tuve Birgersson Lilliehöök fikk den i forlening. Gårdsnamnet Alweim er imidlertid av eldre dato, omtalt 1377, da Norges konge Håkon VI Magnusson (1340–1380) forlente eiendommen til en undersått.
Kongsgården fra 1681 residens for Henrik von Vicken (1624–1690), landshøvding i Älvsborgs län. Da lenets tidligere residensby Borås ble ødelagt i bybrannen i 1681, besluttet man at ny residensby skulle bli Vänersborg. Residensen der stod ikke klar før etter von Vickens død.
Helgardert?
Anmelderne og publikum
Publikum i USA sviktet filmen. Mange mener at det var på grunn av at den satiriske Dr. Strangelove ble lansert like før. Mange klarte dermed ikke å ta den seriøst.
Låtskriver
Vederlag
Låtskriveren mottar royalties, en type salgsvederlag, for hver gang et verk utnyttes forretningsmessig, det vil si hver gang låten selges som plateinnspilling eller digital lydfil (eksemplarfremstilling), og når den framføres på konsert, i radio, fjernsyn og så videre. Dersom en låt har flere bidragsytere, fordeles et vederlag prosentvis. Dette kan avtales fritt, men standard fordeling mellom en melodimaker og tekstforfatter er 50/50.
I Norge står TONO for avregning og fordeling av endelig vederlag. Gramo gjør en tilsvarende jobb, men for artister og produsenter. Dette er i utgangspunktet ulike yrkesgrupper, med vern i ulike områder innen opphavsretten. Dersom man er en artist som skriver egen musikk, er man gjerne medlem begge steder.
Norsk Maritimt Forlag
Norsk Maritimt Forlag AS utgir bladene Båtmagasinet og SEILmagasinet med tilhørende nettsider, samt leverer innholdet til VG Båt. Forlaget kjøpte Båtmagasinet fra Aller Media i 2020, og slo dette magasinet sammen med Båtliv til Norges klart største publikasjon for båtfolk.
De trykte utgaven av begge magasinene er å få kjøpt i løssalg i Norge og Sverige. SEILmagasinet henvender seg til seilere, og har et samarbeid med 20 seilforeninger langs hele kysten. Båtmagasinet henvender seg til alle båtfolk med tester, gjør-det-selv artikler, turtips, reportasjer og råd om sjømannskap.
Forlaget har de siste årene satser sterkt digitalt. Båtmagasinet og SEILmagasinet er også å finne på Facebook, Youtube og med apper i App Store og Google Play. I appene ligger alle magasinutgavene fra og med 2006 søkbare. På nettsidene batmagasinet.no og seilmagasinet.no finner leserne daglige nyheter fra båtlivet, og en rekke fagartikler som plusstoff.