cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Tourettes syndrom
Tourettes syndrom (også kalt Tourettes lidelse, Gilles de la Tourette syndrom, eller bare Tourettes)  er en arvelig nevrobiologisk lidelse som oppstår i barndommen. Tourettes er preget av ufrivillige bevegelser (motoriske tics) og minst en ufrivillig lyd (lydlig tic), av varierende hyppighet. Tourettes tilhører et spekter av ticsforstyrrelser som også omfatter forbigående og kroniske tics.
Tourettes syndrom ble tidligere betraktet som et sjeldent og bisarrt syndrom, oftest forbundet med utrop av obskøne ord eller sosialt upassende og nedsettende bemerkninger (coprolali). Dette symptomet er imidlertid til stede hos bare et lite mindretall av personer med Tourettes. Tourettes er ikke lenger ansett som en sjelden tilstand. De fleste tilfellene er milde og blir derfor ikke alltid fanget opp. Mellom 1 og 10 av 1000 barn har Tourettes. Så mange som 10 av 1000 personer kan ha ticslidelser, alle typer inkludert. De vanligste typene tics er blunking, hosting, kremting, snufsing og ansiktsbevegelser. Mennesker med Tourettes har normal levealder og intelligens. Alvorlighetsgraden av tics avtar for de fleste barn gjennom ungdomsårene, og ekstrem Tourettes i voksen alder er sjelden. Personer med Tourettes finnes i alle samfunnslag.
Genetiske og miljømessige faktorer spiller en rolle for utvikling av Tourettes, men de eksakte årsakene er ikke kjent. Opplæring og støtte er ofte tilstrekkelig behandling, og er en viktig del av enhver behandlingsplan. Medikamenter kan også være til hjelp, men er vanligvis ikke nødvendig.
Det var Jean-Martin Charcot (1825–1893) som på vegne av den franske legen Georges Albert Édouard Brutus Gilles de la Tourette (1857–1904) ga lidelsen dens navn. De la Tourette var nevrolog og publiserte i 1885 en beskrivelse av ni pasienter med symptomer på lidelsen som senere fikk hans navn, altså Tourettes.
Klassifisering
Tics er plutselige, gjentatte, ufrivillige stereotype, urytmiske bevegelser (motoriske tics) som involverer ulike muskelgrupper og ytringer (vokale tics).
Tourettes er en av flere ticslidelser, klassifisert av Diagnostic and Statistical Manual of Mental Disorders (DSM) etter type (motoriske eller vokale tics) og varighet (forbigående eller kroniske). Forbigående tics kan være motoriske, vokale eller en kombinasjon, som opptrer over en periode på mellom fire uker og tolv måneder. Ved kronisk ticsforstyrrelse forekommer én eller flere typer motoriske eller vokale tics (men ikke begge), i en periode på over et år. Diagnosen Tourettes syndrom forutsetter at flere motoriske tics, og minst en vokal tic, forekommer gjennom mer enn ett år. Ticsforstyrrelser er definert på samme måte av Verdens helseorganisasjon (internasjonale statistiske klassifikasjonen av sykdommer og beslektede helseproblemer, ICD-10 koder).
Selv om Tourettes syndrom er en alvorlig tilstand innen spekteret av ticsforstyrrelser, er de fleste tilfellene milde. Hvor alvorlige symptomene er varierer blant personer med Tourettes, og milde tilfeller blir ikke alltid oppdaget.
Kjennetegn
Tics er bevegelser eller lyder «som forekommer sporadisk og uforutsigbart mot en bakgrunn av normal motorisk aktivitet», og kan fremstå som «normal oppførsel som går galt». Tics forbundet med Tourettes varierer i antall, hyppighet, alvorlighetsgrad og anatomisk plassering. Symptomene kommer og går. Alvorlighetsgrad og hyppighet av tics er forskjellig hos hver enkelt pasient. Tics forekommer også i «anfall», som varierer fra person til person.
Coprolali (spontant å ytre sosialt støtende eller tabubelagte ord eller -fraser) er det hyppigst omtalte symptom ved Tourettes, men er ikke nødvendig for diagnosen og bare rundt 10 % av Tourettes-pasienter har dette symptomet. Ekkolali (å gjenta andres ord) og palilali (å gjenta egne ytringer) forekommer hos et mindretall av pasientene, mens de vanligste, første motoriske og vokale tics er henholdsvis blunking og kremting.
Lebesby
Lebesby kommune (nordsamisk: Davvesiidda gielda, kvensk: Lebespyyn komuuni) ligger i Finnmark. Den grenser i nordvest mot Nordkapp, i nordøst mot Gamvik, i øst og sør mot Tana og i vest mot Porsanger. Kommunen består av Bekkarfjord, Veidnes, Lebesby, Kunes, Dyfjord, Nordmannset, Ifjord og Kjøllefjord. Administrasjonssenteret og eneste tettsted er Kjøllefjord ( innbyggere ). Nærmeste flyplass er Mehamn lufthavn i nabokommunen Gamvik. Kommunen har hatt en netto utflytting på om lag 300 personer siden 1998.
Lebesby omfattet inntil 1864 det som da var Tana kommune, med nåværende Gamvik og Berlevåg (men uten Polmak).
Tourettes syndrom
Kjennetegn
Til forskjell fra de unormale bevegelsene ved andre bevegelseslidelser (som choreaer, dystonier, myoklonus og dyskinesier) er tics fra Tourettes stereotype, mulige å undertrykke midlertidig, urytmiske og kan ofte føles før de kommer. Umiddelbart før ticsene begynner, opplever de fleste personer med Tourettes en form for indre trang, som ligner på følelsen før en nyser eller klør seg. Enkeltpersoner beskriver denne «trangen» til tics som en opphoping av spenning, press, eller energi som de bevisst velger å slippe løs, som om de «måtte gjøre det» for å lindre trangen, eller til det føles «akkurat passe».
Lebesby
Tusenårssted
Kommunens tusenårssted er Kunes. Kunes er av fylkesmannen i Finnmark er utpekt til et av fem kreative sentre i fylket.
Tourettes syndrom
Kjennetegn
Eksempler på forvarsler er følelsen av å ha noe i halsen, eller et lokalt ubehag i skuldrene, som leder til et behov for å kremte eller trekke på skuldrene. Selve ticsene kan oppleves som en lindring av denne spenningen eller følelsen. Et annet eksempel er å blunke for å bli kvitt en ubehagelig følelse i øyet. På grunn av trangen som går forut for dem, blir tics beskrevet som delvis frivillige eller delvis ufrivillige heller enn ufrivillige og kan oppleves som en frivillig,  undertrykkbar reaksjon på den uønskede trangen. Publiserte beskrivelser av tics ved Tourettes identifiserer slike sansefenomener som kjernesymptomer ved syndromet, selv om de ikke er inkludert i de diagnostiske kriteriene.
Lebesby
Tusenårssted
Kunes, som ligger ca. 120 km fra kommunesentret Kjøllefjord, var også med i kampen om å bli Finnmark fylkes tusenårssted, men endte til slutt på andreplass.
Tourettes syndrom
Kjennetegn
Mens personer med tics ofte er i stand til å undertrykke sine tics over en begrenset periode, resulterer dette ofte i en eksplosjon av tics etterpå. Mennesker med Tourettes kan lete etter et privat sted å slippe løs symptomene sine, eller oppleve en markert økning i tics etter en periode med undertrykking av tics på skolen eller på arbeidsplassen. Noen mennesker med Tourettes er kanskje ikke klar over trangen. Barn kan være mindre klar over trangen forbundet med tics enn voksne er, men har en tendens til å bli mer oppmerksomme på trangen etterhvert som de blir eldre. Barn kan ha tics i flere år før de blir oppmerksomme på forvarslene. Barn kan undertrykke tics mens de er på legekontoret, det kan derfor være nødvendig å observere barna når de ikke er klar over at de er under oppsyn. Evnen til å undertrykke tics varierer mellom individer og kan være sterkere hos voksne enn barn.
Selv om det ikke fins «typiske» tilfeller av Tourettes syndrom, er tilstanden ganske forutsigbar når det gjelder debutalder og alvorlighetsgraden av symptomene. Tics kan vise seg for første gang helt frem til attenårsalderen, men vil typisk opptre for første gang når barnet er mellom fem og syv år. En studie fra 1998 publisert av Leckman et al. ved Yale Child Study Center viste at ticsene vanligvis er mest alvorlige når barnet er mellom åtte og tolv (gjennomsnitt ti) år, deretter blir symptomene, for de fleste pasienter, mindre alvorlige utover i ungdomsårene. De vanligste ticsene når tilstanden først kommer til uttrykk er blunking, ansiktsbevegelser, snufsing og kremting. De første ticsene kommer gjerne i kroppens midtlinje og i områder hvor det er mange muskler, vanligvis hodet, halsen og ansiktet. Fenomenet kan sammenlignes med stereotype bevegelser ved andre lidelser (for eksempel stereotype bevegelser ved autismespekterforstyrrelser), som typisk har en lavere debutalder, er mer symmetriske, rytmiske og bilaterale, og involverer ekstremitetene (f.eks. klasking med hendene). De tidligst forekommende ticsene ved Tourettes blir ofte feiltolket som symptomer på andre tilstander, som for eksempel allergi, astma og synsproblemer. Barneleger, allergileger og øyeleger er vanligvis de første i helsetjenesten som ser barn med tics.
Når symptomene er så alvorlige at pasienten trenger henvisning til sykehus, er tvangslidelser (OCD) og ADHD ofte til stede samtidig. Ikke alle med Tourettes har ADHD, tvangslidelser eller andre samtidig forekommende (komorbide) tilstander. Men hos pasienter i behandling ("kliniske populasjoner") er det en høy andel av Tourettes-pasientene som har ADHD. En forsker som gjennomgikk pasientjournaler fra en tiårsperiode, fant at rundt 40 % av pasientene med Tourettes har «bare TS» eller «ren TS», og refererte da til Tourettes syndrom uten ADHD, tvangslidelser og andre lidelser. En annen forfatter rapporterer at 57 % av 656 pasienter med ticlidelser hadde ukompliserte tics, mens 43 % hadde tics i kombinasjon med andre lidelser. «Tourettes i full blomst» er et begrep som brukes for å beskrive pasienter som har betydelige komorbide tilstander i tillegg til tics.
Årsaker
Den eksakte årsaken til Tourettes syndrom er ikke kjent, men det er godt dokumentert at både genetiske og miljømessige faktorer er involvert. Genetiske studier har vist at det overveldende flertall av tilfeller av Tourettes syndrom er arvede, men den eksakte arvegangen er ikke kjent, og ingen bestemte gener som kan forklare tilstanden har blitt identifisert. I noen tilfeller er Tourettes sporadisk, det vil si ikke arvet fra foreldrene. I andre tilfeller er tics knyttet til andre lidelser enn Tourettes, et fenomen kjent som tourettisme.
Kvalsund
Kvalsund (nordsamisk: Fálesnuori gielda, kvensk: Valasnuoran komuuni, arkaisk russisk: muligens "Lavasjnory" ) er en tidligere kommune i tidligere Finnmark fylke, og ligger sørøst av Hammerfest, mellom Alta i sørvest og Måsøy nordøst, og med østgrense mot Porsanger.
Kvalsund var i 1838 en del av Hammerfest by og landdistrikt. I 1852 ble det en del av Hammerfest landdistrikt (fra 1916 Sørøysund herred), og i 1869 ble Kvalsund en selvstendig kommune. Sørøysund ble i 1992 gjenforent med Hammerfest, og i 2020 ble Kvalsund gjenforent med Hammerfest.
Tourettes syndrom
Årsaker
Hvilken eksakt mekanisme som påvirker den nedarvede sårbarheten for Tourettes, er ikke klarlagt, og den nøyaktige årsakssammenhengen er ukjent. Ticsene kan skyldes dysfunksjon i kortikale og subkortikale regioner, thalamus, basalgangliene og frontal cortex. Nevroanatomiske modeller tyder på svikt i kretser som forbinder hjernens cortex og subcortex, og bildeteknikker viser at basalgangliene og frontale cortex kan være involvert.
Kvalsund
Tettsteder
De største befolkningssentrene i kommunen er Kvalsund tettsted (Ráhkkerávju, også fra gammelt av kalt Finnbyen) med innbyggere, Stállugárgu, Neverfjord (Návvuotna), Revneshamn (Áhpenjárga), Skáidi og Kokelv (Guoikejohka). Størstedelen av kommunen ligger på fastlandet, men deler av øyene Kvaløya (Fálá) og Seiland (Sievju) tilhører også kommunen. Kvaløya har fastlandsforbindelse over Kvalsundbrua.
Tourettes syndrom
Årsaker
Visse former for tvangslidelse kan være genetisk knyttet til Tourettes. En del tvangslidelser er antatt å være etiologisk knyttet til Tourettes og kan være et annet uttrykk for de samme faktorene som resulterer i tics. En genetisk forbindelse mellom ADHD og Tourettes syndrom er ikke fullt ut etablert.
Kvalsund
Beliggenhet og landskap
Kvalsund ligger vest for Porsanger, sør for Måsøy, nordøst for Alta og sørøst for Hammerfest. Hoveddelen av bebyggelsen ligger ved Repparfjorden (Riehppovuotna), hvor veien mellom Alta og Hammerfest går. Bussforbindelsen mellom disse byene har stoppested i Kvalsund bygd, og busskifte på Skáidi. Nærmeste lufthavn for reisende er Hammerfest lufthavn, 35 km fra Kvalsund tettsted.
Tourettes syndrom
DSM-IV-TR
Ifølge den reviderte fjerde utgaven av Diagnostic and Statistical Manual of Mental Disorders (DSM-IV-TR), kan Tourettes syndrom bli diagnostisert når en person har flere motoriske og i tillegg ett eller flere vokale tics (selv om disse ikke trenger å være samtidige) over en periode på ett år, og ikke mer enn tre påfølgende måneder uten tics. Forrige utgave av diagnosesystemet DSM-IV inkluderte et krav til «opplevd ubehag eller betydelig svekkelse i sosiale, yrkesmessige eller andre viktige sammenhenger», men dette kravet ble fjernet i den nyeste oppdateringen av håndboken. Bakgrunnen var en erkjennelse av at klinikere også ser pasienter som oppfyller alle kriterier for Tourettes syndrom, uten at de opplever ubehag eller svekkelse. Sykdommen må debutere («komme til syne») før 18 års alder, og kan ikke tilskrives «direkte fysiologiske virkninger av et stoff, eller en generell medisinsk tilstand». Av den grunn må andre medisinske tilstander som inkluderer tics eller tic-lignende bevegelser, som for eksempel autisme, utelukkes før man setter en Tourettes-diagnose.
Kvalsund
Beliggenhet og landskap
Nordvestdelen av Kvalsund er prega av store fjorder og sund, samt to store øyer - Kvaløya (Fálá) og Seiland (Sievju). På sistnevnte ligger Seiland nasjonalpark og Kvalsunds høyeste fjell, topp 985 over Seilandsjøkelen (Nuortegeašjiehkki). De kystvendte fjellpartiene i nordvest har fint turterreng med store og små fiskevann, skjønt de høyeste partiene ofte er karakterisert av rášša (steinørken).
Tourettes syndrom
ICD-10
Denne 5-punktslisten med kriterier definert av Helse Sør-Øst, spesielt punkt 1, kan være uklar. Personer med henvisningsrett i førstelinjen misforstår diagnosekriteriene som at vokale tics må være tilstede under utredningen, mens det i praksis er slik at vokale tics må ha vært tilstede en eller annen gang, og dermed blir mange barn ikke henvist til spesialisthelsetjenesten for utredning, og får dermed forsinket diagnose.
Kvalsund
Beliggenhet og landskap
I sørøst finner man fjordbotn med frodig skog og gode lakseelver som er attraktive for både turister langveisfra og hyttefolket fra de mer tettbebygde strøk i nærheten. Innlandet bak fjordene er i stor grad vidde og våtmark - deriblant den store høylandsvidda Sennalandet (Suoidneleakši) hvor E6 mellom Hammerfest og Alta går.
Tourettes syndrom
ICD-10
Det fins ingen bestemte tester som kan brukes til å diagnostisere Tourettes syndrom. Lidelsen blir ofte feil- eller underdiagnostisert, delvis på grunn av at alvorlighetsgraden varierer fra mild (de fleste tilfeller) eller moderat til alvorlig (sjeldne, men mer allment kjente og publiserte tilfeller). Hosting, blunking og tics som ligner astma, blir ofte feildiagnostisert.
Kvalsund
Beliggenhet og landskap
Helt sørøst, i skogdalen Bastinvuopmi, begynner den naturskjønne Stabbursdalen nasjonalpark som strekker seg langt inn i Porsanger.
Tourettes syndrom
ICD-10
Diagnosen stilles på grunnlag av observasjoner av den enkeltes symptomer og sykdommer i familien, og etter å ha utelukket andre årsaker til ticsforstyrrelser. Hos pasienter med typisk debut og en familiehistorie med tics eller obsessiv-kompulsiv lidelse, kan grundig fysisk og nevrologisk undersøkelse være tilstrekkelig.
Det stilles ikke krav om at pasienten har andre komorbide tilstander (for eksempel ADHD eller OCD), men dersom legen mener at en annen tilstand kan forklare ticsene, kan tester bestilles etter behov for å utelukke den aktuelle tilstanden. Et eksempel er situasjoner der det er tvil om symptomene er tics eller kramper. Et EEG kan da være til hjelp. Ved andre symptomer kan MR for å utelukke abnormaliteter i hjernen, være indisert. TSH-nivåer kan måles for å utelukke hypotyreose, som kan være en årsak til tics. Bildediagnostikk av hjernen er vanligvis ikke nødvendig. Hvis leversykdom forekommer i familien, kan serummåling av kobber- og ceruloplasminnivåer utelukke Wilsons sykdom. De fleste tilfellene blir diagnostisert på bakgrunn av sykehistorien alene.
Kvalsund
Opprinnelig kultur
Kvalsund var lenge et utelukkende sjøsamisk område, men snart førte norsk og kvensk innvandring til at området ble flerkulturelt. Under fornorskinga (den hardeste perioden var ca. 1850-1960) forsvant mye av den opprinnelige kulturen, deriblant den særegne kvalsunddialekten av samisk. Koftetradisjonen har likevel i en viss målestokk blitt bevart – kvalsundkofta er svært særegen, med flekker og tagger på krave (menn) og ermer (kvinner). Det er et sjøsamisk museum i Kokelv.
Tourettes syndrom
ICD-10
Sekundære årsaker til tics (til forskjell fra genetisk betinget Tourettes syndrom) blir ofte referert til som tourettisme. Dystonier, chorea, og genetiske årsaker til tics ut over de primære, bør utelukkes som differensialdiagnose for Tourettes syndrom. Andre tilstander som kan vise seg i tics eller stereotype bevegelser sammen med utviklingsforstyrrelser, er autisme-spektrum-lidelser og stereotyp bevegelseslidelse; Sydenhams chorea, idiopatisk dystoni og genetiske forhold som Huntingtons sykdom, nevroakantocytose, Hallervorden-Spatz syndrom, Duchenne muskeldystrofi, Wilsons sykdom og tuberøs sklerose. Andre årsaker inkluderer kromosomale sykdommer som Downs syndrom, Klinefelters syndrom, XYY syndrom og fragilt X-syndrom. Ervervede årsaker til tics omfatter substansinduserte tics, hodeskade, encefalitt, hjerneslag og kullosforgiftning. Symptomene på Lesch-Nyhan syndrom kan også forveksles med Tourettes syndrom. De fleste av disse tilstandene forekommer sjeldnere enn ticsforstyrrelser, og grundig historie og undersøkelse kan være nok til å utelukke dem, uten å gjennomføre tester.
Kvalsund
Opprinnelig kultur
Fægstokk som arrangement er lagt ned.
Hyttekultur
Kvalsund var en av Finnmarks største hyttekommuner, spesielt i området rundt Skáidi er det store «kolonier» av hyttebygg som særlig brukes av folk med adresse i Hammerfest. I Repparfjordelva (Riehppovuonjohka) som passerer Skáidi er det særs godt laksefiske, og det er meget gode turmuligheter i fjellene mellom Sennalandet (Suoidnelakšu) i sørøst, og Vargsundet og Kvalsundet i nordvest.
Tourettes syndrom
Behandling
Det finnes ingen helbredende behandling av Tourettes syndrom og ingen medisiner hjelper alle pasienter, uten risiko for vesentlige bivirkninger. Kunnskap, opplæring og støtte står øverst på behandlingsplaner for ticsforstyrrelser. Mens medikamentell behandling er reservert for mer alvorlige symptomer, kan andre behandlinger (som støtteterapi eller kognitiv atferdsterapi) bidra til å forebygge eller bedre depresjon og sosial isolasjon, og gi bedre støtte fra familien. Å informere pasienten, familien, og omgivelsene (for eksempel venner og skole) er en viktig behandlingsstrategi, og kan være alt som kreves i milde tilfeller.
Medisinering kan hjelpe når symptomene forstyrrer normal fungering. De medikamenter som har best dokumentert effekt i behandlingen av tics er typiske og atypiske nevroleptika inkludert risperidon (preparatnavn Risperdal), ziprasidon (Zeldox) og haloperidol (Haldol), som kan ha langtids- og korttids-bivirkninger. Antihypertensive midler (blodtrykksmedisiner) som klonidin (preparatnavn Catapresan) blir også brukt til å behandle tics. Studier viser varierende effekt, men færre og mindre alvorlige bivirkninger sammenlignet med antipsykotika. Sentralstimulerende midler og andre medikamenter kan være nyttige for å behandle ADHD når denne lidelsen forekommer samtidig med ticsforstyrrelsen.
Midler som tilhører andre medikamentklasser, kan benyttes når en ikke kommer til målet med sentralstimulerende midler, inkludert guanfacin (ikke markedsført i Norge), atomoksetin (Strattera) og trisykliske antidepressiva. Klomipramin (Anafranil), trisykliske og SSRI-klassen av antidepressiva, inkludert fluoksetin (Fluoxetin, Fontex), sertralin (Sertralin, Zoloft), og fluvoksamin (Fevarin) kan forskrives når en pasient med Tourettes syndrom også har symptomer på tvangslidelse. Flere andre medikamenter har vært forsøkt, deriblant nikotinplaster, men dokumentasjonen er lite overbevisende.
Fordi barn med tics ofte kommer til lege når ticsene er som mest alvorlige, og på grunn av at alvorlighetsgraden til tics gjerne endrer seg, anbefales det at medisinering ikke startes umiddelbart, eller at den justeres hyppig. Ofte avtar ticsene når pasienten får en forklaring på og forståelse av tilstanden, og opplever et støttende miljø. Ved bruk av medikamenter er ikke målet å eliminere symptomene helt. Medisiner skal holde symptomene i sjakk, uten bivirkninger, ved bruk av lavest mulig dose, ettersom bivirkningene kan være mer forstyrrende enn symptomene.
Kognitiv atferdsterapi (CBT) er en nyttig behandling når tvangslidelse er til stede samtidig, og det fins økende dokumentasjon for at endring av vaner kan være nyttig i behandling av tics. Avspenningsteknikker, inkludert mosjon, yoga og meditasjon, kan redusere stress som kan forverre tics. De fleste atferdsmessige tiltak er ikke systematisk evaluert.
Tics-kontrollerende trening (Habit Reversal Training, HRT) ble innført som førstevalgs behandling av tics i Regional retningslinje for utredning, diagnostisering og behandling av barn med Tourettes syndrom i Helse Sør-øst i 2013.
Prognose
Tourettes syndrom er en såkalt spektertilstand, der alvorlighetsgraden spenner over et spekter fra mild til alvorlig. Mange tilfeller er milde, og blir ikke nødvendigvis lagt merke til av andre, og krever ingen behandling. Prognosen er positiv, men et mindretall av barn med Tourettes syndrom har alvorlige symptomer som varer inn i voksen alder. En studie av 46 nittenåringer fant at symptomene hos 80 % av personene hadde minimal eller mild innvirkning på deres generelle fungering. De andre 20 % opplevde at symptomene virket moderat eller alvorlig inn på evnen til å fungere normalt. Når lidelsen er alvorlig, kan den hemme eller hindre enkeltpersoner fra å fungere i arbeid eller sosialt. I en oppfølgingsstudie av 31 voksne med Tourettes, fullførte alle pasientene amerikanske high school, 52 % fullførte minst to år av college, mens 71 % var heltidsansatt eller i gang med høyere utdanning.
Personer med Tourettes oppnår normal levealder, uavhengig av hvor alvorlige symptomene er. Selv om symptomene kan være livslange og kroniske for noen, er ikke tilstanden degenerativ eller livstruende. Intelligensen er normal hos personer med Tourettes, men lærevansker kan forekomme. Alvorlighetsgraden av tics tidlig i livet predikerer ikke alvorlighetsgrad av tics senere i livet, og prognosen er generelt gunstig, selv om det ikke fins noen pålitelig metode for å forutsi utfallet for en bestemt person. Gener assosiert med Tourettes syndrom har ikke blitt identifisert, og det fins ingen potensielt helbredende behandling. Høyere forekomst av migrene enn hos den generelle befolkningen, og søvnforstyrrelser, er rapportert.
Det er ikke uvanlig at foreldre til berørte barn ikke kjenner til at de selv kan ha hatt tics som barn. Ettersom Tourettes syndrom har en tendens til å avta med økt alder, og fordi mildere tilfeller av Tourettes nå oftere blir avdekket, vil den første erkjennelsen av at en forelder hadde tics som barn kanskje ikke komme før ett av barna har fått diagnosen.
Et støttende miljø og en støttende familie gir generelt personer med Tourettes kompetanse de trenger for å håndtere sykdommen. Mennesker med Tourettes kan lære seg å kamuflere sosialt upassende tics eller å kanalisere energien sin fra tics til en funksjonell oppgave. Vellykkede musikere, idrettsutøvere, foredragsholdere, og fagfolk fra alle samfunnslag har Tourettes syndrom. En person som ble misforstått, straffet, eller ertet hjemme eller på skolen, vil klare seg dårligere enn med barn som opplevde et forståelsesfullt og støttende miljø.
Epidemiologi
Tourettes syndrom finnes i alle sosiale og etniske grupper og har vært rapportert i alle deler av verden. Tilstanden opptrer tre til fire ganger hyppigere blant menn enn blant kvinner. Utbredelsen er mye høyere blant barn enn blant voksne. Barn har fem til tolv ganger høyere sannsynlighet enn voksne for å få diagnosen ticsforstyrrelse. Så mange som 1 av 100 personer opplever ticsforstyrrelser, inkludert kroniske tics og forbigående tics i barndommen. Det er enighet om at mellom 1 og 10 av 1000 barn har Tourettes syndrom, og flere studier støtter at det korrekte tallet er 6-8 av 1000 barn. Data fra den amerikanske folketellingen i 2000 viste en prevalens på 1-10 av 1000.
Tourettes er assosiert med flere komorbide tilstander, som ofte er den viktigste kilden til forstyrret fungering hos barnet. Når symptomene er så alvorlige at barnet må henvises til spesialisthelsetjenesten, er det bare et lite mindretall som ikke har andre tilstander i tillegg, og tvangslidelse (OCD) og ADHD er ofte til stede. Andre komorbide tilstander inkluderer selvskadende atferd, angst, depresjon, personlighetsforstyrrelser, opposisjonell atferdsforstyrrelse og andre atferdsforstyrrelser.
Studier av Tourettes syndrom er sårbare for feil av flere grunner: tics varierer i intensitet og uttrykk, er ofte intermitterende, blir ikke alltid avdekket av klinikere, pasienter, familiemedlemmer, venner eller lærere, og rundt 20 % av alle personer med Tourettes syndrom oppfatter ikke selv at de har tics. Nyere studier erkjenner at tics ofte kan være udiagnostiserte og vanskelig å oppdage. Teknikker i bruk omfatter direkte klasseromsobservasjon og flere informanter (foreldre, lærere, og trente observatører), noe som fanger opp flere tilfeller enn eldre studier, som baserte seg på henvisninger. Som følge av at de diagnostiske terskelverdiene og diagnostisk metodikk generelt har beveget seg mot diagnostisering av mildere tilfeller, har den anslåtte forekomsten økt.
Historie og forskningsretninger
Den første presentasjonen av Tourettes syndrom antas å forekomme i en bok fra 1489, Malleus Maleficarum («Heksehammeren») av Heinrich Kramer. I boken beskrives en prest med tics som var «antatt å være knyttet til besettelse av djevelen». En fransk lege, Jean Marc Gaspard Itard, rapporterte det første tilfellet av Tourettes syndrom i 1825. Itard beskriver Marquise de Dampierre, en sentral adelskvinne i sin tid. Jean-Martin Charcot, en innflytelsesrik fransk lege, satte sin assistentlege Georges Albert Édouard Brutus Gilles de la Tourette, en fransk lege og nevrolog, til å studere pasienter ved Salpêtrière-sykehuset, med det mål å definere en sykdom forskjellig fra hysteri og chorea.
I 1885 publiserte Gilles de la Tourette en redegjørelse om ni pasienter, Étude d'une affliction nerveuse, der han konkluderte med at en ny sykdomskategori burde defineres. Eponymet ble senere gitt av Charcot på vegne av Gilles de la Tourette.
Lite fremgang ble gjort i løpet av det neste århundret i å forklare eller behandle tics, og forestillingen om at lidelsen hadde psykologiske årsaker holdt seg godt inn i det 20. århundre. Hypotesen om at bevegelsesforstyrrelser, inkludert Tourettes syndrom, kan ha en organisk opprinnelse ble lansert da en encefalitt-epidemi i årene 1918-1926 førte til en påfølgende epidemi av ticslidelser.
Utover i 1960- og 70-årene, da en positiv effekt av haloperidol (Haldol) på tics ble kjent, ble den psykoanalytiske tilnærmingen, som knyttet Tourettes syndrom til barndomsopplevelser, trukket i tvil. Vendepunktet kom i 1965, da Arthur K. Shapiro, beskrevet som «den moderne ticslidelse-forskningens far», behandlet en pasient med Tourettes syndrom med haloperidol, og publiserte en artikkel som kritiserte den psykoanalytiske tilnærmingen.
Fra 1990-tallet har et mer nøytralt syn på Tourettes gjort seg gjeldende. Både biologisk sårbarhet og negative miljømessige hendelser virker sammen. I 2000 offentliggjorde American Psychiatric Association DSM-IV-TR, som reviderte teksten i DSM-IV. Diagnosesystemet krever ikke lenger at symptomer på ticslidelser forårsaker ubehag eller nedsetter funksjonsnivået.
Funn etter 1999 har gitt økt kunnskap om genetikk, bildediagnostikk, nevrofysiologi og nevropatologi ved Tourettes syndrom. Et av spørsmålene som gjenstår, er hvordan man best skal klassifisere Tourettes syndrom, og hvor tett Tourettes er relatert til andre bevegelsesforstyrrelser eller psykiske lidelser. Gode epidemiologiske data mangler fortsatt, og tilgjengelige behandlinger er ikke uten risiko, og blir ikke alltid godt tolerert av pasientene. Mediaoppslag om behandlinger som ikke har etablert sikkerhet og effekt, for eksempel dyp hjernestimulering, har fått foreldre til å følge alternative behandlingsformer uten dokumentert effekt og med mulighet for bivirkninger.
Samfunn og kultur
Ikke alle med Tourettes syndrom ønsker behandling, spesielt hvis det betyr at noe de setter pris på kan gå tapt i prosessen. Noen mennesker tror at det kan være mulige fordeler forbundet med genetisk sårbarhet for syndromet. Det fins dokumentasjon som støtter den kliniske myten om at barn med «bare Tourettes» (Tourettes i fravær av komorbide tilstander) er begavede. Nevropsykologiske studier har identifisert fordeler hos barn med «bare Tourettes». En studie fant at barn med «bare Tourettes» er raskere enn gjennomsnittet for sin aldersgruppe i tidsbestemte tester av motorisk koordinasjon.
Kjente personer med Tourettes syndrom finnes i alle samfunnslag, inkludert musikere, idrettsutøvere og forfattere. Det best kjente eksempelet på en person som kan ha brukt trekk fra en tvangslidelse til sin fordel er Samuel Johnson, som trolig hadde Tourettes syndrom. Fenomenet er beskrevet i skriftene til James Boswell. Johnson skrev A Dictionary of the English Language i 1747, og var en produktiv forfatter, poet og kritiker.
Maleren Odd Nerdrum er et kjent eksempel på en person med Tourettes syndrom som ikke har ønsket medisinering i frykt for å miste fantasi og skaperkraft.
Selv om det har vært spekulert i at Mozart hadde Tourettes syndrom, har ingen Tourettes-ekspert eller organisasjon presentert troverdig dokumentasjon som støtter påstanden, og det er svakheter knyttet til de data som er tilgjengelige.
Underholdningsindustrien har blitt kritisert for å fremstille mennesker med Tourettes syndrom som sosialt mistilpassede, eller vise coprolali som eneste tic. Fremstillingen har gitt økt stigmatisering og er årsak til vanlige feiloppfatninger om mennesker med Tourettes.
Spjettløpet
Spjettløpet er et motbakkeløp i Namdalen som arrangeres av Namdal Løpeklubb. Løpet ble første gang arrangert i 2005.
Løypa starter på Storeng ved Sandvika på 377 meters høyde, og har målgang på toppen av Spjettfjellet på 767 meter. Løypa er 4,5 km lang.
Artturi Ilmari Virtanen
Artturi Ilmari Virtanen (født 15. januar 1895 i Helsingfors, død 11. november 1973, samme sted) var en finsk biokjemiker. Han ble tildelt Nobelprisen i kjemi i 1945.
Rayagada (distrikt)
Rayagada (oriya: ରାୟଗଡ଼ା ଜିଲା ) er et distrikt i den indiske delstaten Orissa. Distriktets hovedstad er Rayagada.
Demografi
Ved folketellingen i 2011 var det 961,959 innbyggere i distriktet, mot 831,109 i 2001. Den urbane befolkningen utgjør 15,36 % av befolkningen.
Barn i alderen 0 til 6 år utgjorde 14,67 % i 2011 mot 17,51 % i 2001. Antallet jenter i den alderen per tusen gutter er 955 i 2011 mot 981 i 2001.
Halland
Halland er et landskap i landsdelen Götaland sør i Sverige som var en del av Danmark, til det i 1645 ble avgitt som pant. Det grenser i sør til Skåne, i øst til Småland og i øst og nord til Västergötland, og har i vest kyst mot Kattegat. Halland er en del av Göteborgs stift.
Landskapet Halland sammenfaller i stor utstrekning med det senere dannede Hallands län. Lenet mangler imidlertid de hallandske soknene Lindome i nord og Östra Karup i sør, disse tilhører henholdsvis Västra Götalands län og Skåne län. I forbindelse med den andre freden i Brømsebro gikk Halland helt og fullt over fra Danmark til Sverige.
Dharam Singh (1919–2001)
Dharam Singh Gill (født 19. januar 1919 i Gandiwind, død 5. desember 2001 i Chandigarh) var en indisk landhockeyspiller som deltok i de olympiske leker 1952 i Helsingfors. Singh ble olympisk mester i landhockey under OL 1952 i Helsingfors. Han var med på det indiske laget som vant landhockeyturneringen. Det var tolv lag med i turneringen og India vant kvartfinalen over Østerrike med 4-0 og i semifinalen slo de Storbritannia med 3-1 og i finalen Nederland med 6-1.
Carte Goodwin
Carte Patrick Goodwin (født 27. februar 1974) er en amerikansk advokat og demokratisk politiker. 16. juli 2010 ble han utpekt av Vest-Virginias guvernør til å ta over jobben som delstatens senator etter Robert Byrds bortgang. Han ble tatt i ed 20. juli, og ble da den yngste senatoren i USAs senat. Han tok over plassen til den da eldste. Etter suppleringsvalget i delstaten 2. november, tok guvernør Joe Manchin over Goodwins sete 15. november 2010.
Rincón
Rincon kan referere til
Einar Joys
Einar James Joys (født 15. desember 1933, død 11. mars 2022 ) var en norsk advokat og forretningsmann.
Han var administrerende direktør for Vinmonopolet fra 1987, administrerende direktør for Den Norske Amerikalinje (NAL), administrerende direktør i Det Norske Oljeselskap og administrerende direktør i handelsfirmaet Anthon B Nilsen (1994–2000). Han var styremedlem i Anthon B Nilsen fra 1990 og styreleder 2000–2004. Han var styreformann i Administrativt forskningsfond (AFF) 1992–1993 og var styreformann i importfirmaet Scandinavian Beverage Group.
Joys satte i gang omstilling av Vinmonopolets detaljistledd blant annet med såkalte spesialbutikker og tok også initiativet til såkalt kunstnervin.
Åndalsnes Idrettsforening
Åndalsnes Idrettsforening er en idrettsforening fra Åndalsnes i Møre og Romsdal. Foreningen ble stiftet 25. mai 1917. De har aktiviteter innen både fotball, håndball, ski og turn.
Fotball
Seniorlaget spiller i 2014 i 4. divisjon i Nordmøre & Romsdal Fotballkrets Laget er hjemhørende på Øran stadion, på Åndalsnes. I mai 2007 ble det lagt kunstgress på Øran og 25. mai var det offisiell åpning av banen samtidig som ÅIF feiret 90 år. I 1995 hadde ÅIF sin beste plassering noensinne da de rykket opp i 1. divisjon avd. 1, hvor de havnet på 10.-plass med 18 poeng. Men året etter var laget nede i 2. divisjon igjen.
GLS Bank
GLS Bank, juridisk GLS Gemeinschaftsbank eG (forkortet fra Gemeinschaftsbank für Leihen und Schenken) er en tysk etisk bank som ble etablert i 1974 som et antroposofisk initiativ; det er den første banken i Tyskland som arbeider med en sosial og økologisk målsetning. Banken har hovedkontor i Bochum og kontorer i München, Hamburg, Frankfurt am Main, Stuttgart, Freiburg og Berlin. GLS overtok i 2003 Ökobank, en bank som sprang ut av miljøbevegelsen, og i 2008 IntegraBank, som sprang ut av kirkelige miljøer. Banken er medlem av Bundesverband der Deutschen Volksbanken und Raiffeisenbanken og deres forsikringsordning. Som kooperativ bank har ikke GLS eiere, men medlemmer, og styres ikke med profittformål.
I 2016 hadde GLS rundt 200,000 kunder, en forvaltningskapital på drøyt 4,5 milliarder euro (ca. 45 milliarder NOK) og over 500 ansatte. I årene etter finanskrisen fra 2007 har banken blitt flerdoblet i størrelse; den hadde for eksempel i 2011 en årlig vekst på 37 %. I en bred publikumsundersøkelse gjennomført av tidsskriftet Börse Online og tv-kanalen n-tv ble GLS med avstand kåret til årets bank i både 2010 og 2011. I en stor tysk banktest våren 2011 kom GLS best ut både når det gjaldt kundeservice og boliglån.
GLS Gemeinschaftsbank tilbyr vanlige banktjenester og har i tillegg en mikrokredittordning og ordninger for støtte til sosiale, miljøvennlige og allmennyttige prosjekter. Banken bygger på Rudolf Steiners teori om tregrening.
I Norge er Cultura Bank etablert etter modell av GLS Gemeinschaftsbank.
Lofoten
Lofoten (nordsamisk: Lufuohttá, lulesamisk: Lufoahtta) er en øygruppe i Nordland fylke som ligger på 67. og 68. breddegrad, vest i havet nord for polarsirkelen. Øygruppens samlede areal er på 1 229,53 km². De største øyene fra øst til vest er Austvågøya 526,10 km², Gimsøya 46,36 km², Vestvågøya 411,05 km², Flakstadøya 109,76 km², Moskenesøya 185,94 km²; Værøya 15,74 km² og Røstlandet 3,60 km². Navnet Lofoten kommer trolig fra gammelsvensk ló, 'gaupe', og norrønt fotr, 'fot'; opprinnelig brukt om Vestvågøy. Det er et sammenligningsnavn, trolig brukt med utgangspunkt i de sterkt oppskårede kystlinjene i Lofoten. Distriktet består av de seks kommunene Vågan, Vestvågøy, Flakstad, Moskenes, Værøy og Røst, samt de deler av Hadsel som ligger på Austvågøy, med til sammen 24 178 innbyggere (1. januar 2015). Mellom fastlandet og Lofotveggen ligger Vestfjorden. Rett nord for Lofoten ligger øygruppen Vesterålen. Lofotøyene er i dag bundet sammen av europavei 10 (foruten Værøy og Røst).
Lofoten er kjent for en særegen natur med fjell og tinder, storhav og lune viker, strender og store uberørte landområder.
Natur og geografi
Lofoten består av mer enn 50 prosent paleo-proterozoisk grunnfjell fra 1 870 – 1 790 millioner år før vår tid. Dypbergartene mange steder i Lofoten og Vesterålen størknet raskt, i løpet av de 10 millioner årene fram til 1 790 millioner år siden, og er omtrent like gamle som bergartene i Vest-Troms. Massene stammer fra mantelen, og magmaen strømmet oppover og blandet seg delvis med arkeisk grunnfjell, og størknet allerede ganske dypt nede i jordskorpa. De vanligste bergartene i denne strukturen er mangeritt og charnoctitt, for eksempel rundt Raftsundet og nedover Austvågøy. En spesiell formasjon er Hopen-intrusjonen på sydspissen av Austvågøy, bestående av 1 863 millioner år gammel granitt og mangeritt. Mellom grunnfjellsstrukturene finner vi på lavslettene på Vest- og Austvågøy også betydelige innslag av paleo-proterozoisk glimmergneis som er 1 870 – 1 770 millioner år gammel, men kanskje inntil 2 100 millioner år. Disse strukturene består også av grafittskifer og marmor, med innslag av jern, kvarts og mørk brungul feltspat.
Helt i vest på Moskenesøy finner vi også et enda eldre, arkeisk grunnfjellsskjold av inntil 2 500 millioner års alder, bestående for det meste av båndgneis og migmatitt. Utover Lofoten er arkeisk grunnfjell vanlig på Hinnøya i øst og i Vesterålen i nord. Mange av formasjonene har fått senere forkastninger og strekk. Dessuten er fjellene sterkt erodert – trolig stakk de opp som nunataker under siste istid.
I havet utenfor Lofoten og Vesterålen er derimot grunnfjellet på havbunnen dekket av yngre sedimenter.
Lofoten var skogkledd til utpå 1800-tallet, men skogen ble brukt til materialer, brensel og beiting slik at det er lite igjen av den.
Kommuner
Lofoten er inndelt i seks kommuner: I tillegg ligger deler av Hadsel kommune på den østligste øya i øyriket, Austvågøy.
Befolkningsutvikling
Tabellen viser befolkningsutviklingen i Lofoten i årene 1769–2001 basert på kommunegrensene fra 2002.
Tettsteder
Tettsteder i Lofoten, rangert etter innbyggertall 1. januar 2017 (kommune i parentes):
Byer
Svolvær fikk bystatus første gang som ladested i 1918, mistet bystatusen i 1964 og fikk bystatus på nytt av kommunen i 2000. Leknes fikk bystatus av kommunen i 2002. Leknes er det tettstedet som har hatt størst befolkningsvekst i Lofoten og Vesterålen fra 2000 til 2008.
Stortingsvalgene 1906-1918
Lofoten var en valgkrets i Nordlands amt ved stortingsvalgene fra 1906 til 1918. Ved disse stortingsvalgene praktiserte man en valgordning med direkte flertallsvalg i enmannskretser. Lofoten valgte således én representant og én personlig vararepresentant.
Valgkretsen Lofoten bestod av herredene Vaagan, Gimsø/Gimsøy, Borge, Buksnes, Flakstad, Svolvær i 1918, Moskenes i 1918 og Værø/Værøy med rundt 22 000 innbyggere og 9 000 stemmeberettigede etter innføringen av kvinnelig stemmerett.
Kultur og idrett
Mange kunstnere bosetter seg i perioder i Lofoten på grunn av den unike naturen og det spesielle lyset som er der om vinteren. Det er derfor svært mange gallerier rundt omkring i Lofoten. På en kjøretur langs E-10 utover Lofoten vil en møte på mange små gallerier av kunstnere fra hele verden. Deriblant Galleri Ola Strand omtrent 1 mil vest for Svolvær, KaviarFactory i Henningsvær, Galleri2 og UlfM i Stamsund.
Nordland kunst- og filmskole i Kabelvåg gir en to-årig fagskoleutdanning i film og billedkunst.
De mest kjente musikerne fra Lofoten er Sondre Justad, Kari Bremnes, Dag Kajander og Jack Berntsen.
I 1992 startet et fotballsamarbeid mellom de største fotballklubbene i øygruppen, som resulterte i stiftelsen av FK Lofoten.
Lofoten Internasjonale Kammermusikkfest ble gjennomført for første gang i 2004. Siden den gang har festivalen gjort seg bemerket både nasjonalt og internasjonalt. Festivalen har også vært en sterk pådriver for Lofotens rike samling av konsertflygler av typen Steinway & Sons. Dette gjorde det også naturlig å etablere datterfestiavalen Lofoten Pianofestival.
Tursykkelrittet Lofoten Insomnia Race går av stabelen ved St.Hanstider hvert år. Hele Lofotveggen sykles med eller uten tidtaking og i midnattssol fra Å til Lødingen.
Lofoten er også en populær destinasjon for fjellklatring og surfing – og er internasjonalt kjent for dette.
Andre turistaktiviteter som Lofoten er kjent for er langveissykling, fjellsykling, alpinkjøring, kajakkturer, havfiske (turistfiske), havsafarier, dykking, golf, ridning og fjellturer.
Næringsveier
Fiske har alltid vært Lofotens viktigste næringsvei. Dette gjenspeiles i de mange rorbuene som finnes i fiskevær langs hele øygruppen. Disse buene ble brukt som husrom for tilreisende fiskere i fiskesesongen. På grunn av større og mer effektive fiskebåter, der fiskerne kan overnatte i egen båt, er behovet for slike rorbuer redusert. Derfor er de fleste rorbuene nå tilrettelagt for reiselivsvirksomhet. Reiselivet i Lofoten regnes nå som jevnstor med fiskeriene.
Den unevnelige
Den unevnelige er en roman av Samuel Beckett. Den ble utgitt i 1953 og er tredje bind i Becketts romantrilogi som starter med Molloy etterfulgt av Malone dør. Den siste romanen ble først utgitt på fransk med tittelen L'Innommable og ble senere oversatt til engelsk av forfatteren selv.
Den unevnelige består i sin helhet av en oppstykket monolog i første person entall fortalt av en navnløs og ubevegelig hovedperson. Romanen har ikke handling eller miljø, og det er uklart om de andre karakterene kun er fasetter av hovedpersonen selv. Hovedpersonen hevder å være opphavsmann til hovedpersonene i de to foregående romanene i trilogien.
Kingdom Hearts
Kingdom Hearts (キングダムハーツ) er en japansk/amerikansk videospill-serie lagd og publisert av Square Enix. Spillene er et samarbeid mellom Square Enix og Buena Vista Games, og er under ledelse av Tetsuya Nomura, en spill og figur-designer for Square Enix. Spillene er en kombinasjon av forskjellige Disney historier som tilsammen utgjør deler av "Kingdom Hearts" universet. Serien har i denne sammenheng også mange av Disney figurenes offisielle stemmer som Haley Joel Osment, David Gallagher, Jesse McCartney, Hayden Panettiere, Christopher Lee, Willa Holland, Jason Dohring, Mark Hamill og Leonard Nimoy. Figurer fra Square "Square Enix"s Final Fantasy er også med i spillet. Spillserien sirkulerer rundt hovedpersonen Sora, og hans søk for sine venner og møtene han gjør med Disney- og Final Fantasy figurene og deres verdener. Nylige spill har dermot sirkulert rundt andre karakterer som er sentrale for seriens historie.
Renault FT-17
Etter krigen ble FT-17 eksportert til mange land (Polen, Estland, Litauen, Romania, Jugoslavia, Tsjekkoslovakia, Sveits, Belgia, Nederland, Spania, Brasil, Tyrkia, Iran, Finland, USA og Japan) og la grunnlaget for utviklingen av stridsvognen som våpenart i disse landene. Den var også med i flere konflikter i mellomkrigstiden, blant annet den russiske revolusjon, den polsk-sovjetiske krig, den kinesiske borgerkrigen og den spanske borgerkrigen. Da andre verdenskrig brøt ut var den fremdeles i bruk blant annet i den franske, den finske og den polske hæren, men viste seg å være utdatert i forhold til den nye generasjonen stridsvogner. Etter den franske kapitulasjonen i 1940 overtok Tyskland 1704 FT-17 og benyttet disse som flybaseforsvar.
Kingdom Hearts
Per februar 2012 er det utgitt 7 "Kingdom Hearts" spill over forskjellige spilkonsoller, og flere spill er planlagt. To av spillene har blitt utgitt til Sonys PlayStation 2, og ett til Nintendos Game Boy Advance. Spillene er som følger:
Figurer
Spillene inneholder mange figurer fra Disney-universet for eksempel Donald Duck, Mikke Mus og Langbein og Final Fantasy-spillene for eksempel Cloud Strife, Sephiroth og Tidus. Imidlertid inneholder spillet også nye figurer blant annet hovedpersonene Sora, Kairi og Riku.
Kingdom Hearts-Serien:
1. Kingdom Hearts Birth By Sleep
2. Kingdom Hearts
3. Kingdom Hearts Chain Of Memories
4. Kingdom Hearts 358/2 Days
5. Kingdom Hearts II
6. Kingdom hearts Re:Coded
7. Kingdom Hearts Dream Drop Distance
8. Kingdom Hearts Birth By Sleep A Fragmentary Passage
9. Kingdom Hearts III
10. Kingdom Hearts Melody of Memory
11. Kingdom Hearts Union x
Daniel Libeskind
Daniel Libeskind (født 12. mai 1946 i Łódź i Polen) er polsk-amerikansk arkitekt. Han har vært en av verdens mest omtalte og innflytelsesrike arkitekter de siste ti årene, kjent for sin eksperimentelle og dekonstruktivistiske arkitektur.
Libeskind ble født i Łódź i Polen av jødiske foreldre som begge hadde overlevd holocaust. Dette har satt et sterkt preg på Libeskinds arbeid, og han er kanskje mest kjent for oppføringen av Det Jødiske Museet i Berlin. Bygningen sto ferdig i 1998, og blir regnet som et referansebygg for moderne arkitektur, med sine skjeve vinkler, oppløste former og tomme rom. Bygningen er konstruert som et minnesmerke over utryddelsesleirenes redsler, og søker å kommunisere følelsen av tap, ubalanse og uvisshet.
Libeskind er hovedarkitekten bak det nye World Trade Center i New York.
Lü Meng
Lü Meng (forenklet kinesisk: 吕蒙, tradisjonell kinesisk: 呂蒙, pinyin: Lǚ Méng, Wade-Giles: Lu Meng; født 178; død 219) var en betydelig general fra Wu-dynastiet i De tre rikers tid i det gamle Kina.
Liv og virke
Lü Meng kom fra krigerbakgrunn. Han var øverstkommanderende under flere feltslag, som for eksempel ved Hefei. Han ble oppfordret av Sun Quan til å ta skolastiske studier, og dermed ble han en enda dyktigere strateg. Han studerte under den berømte Lu Su, som ble svært imponert av Lü Mengs evner. Senere var Lü Meng læremester for Lu Xun og sa til ham at han en dag skulle bli hans etterfølger.
Død - tre versjoner
Etter å egenhendig å ha henrettet Guan Yu og hans sønn Guan Ping, syknet Lü Meng inn og døde.
I Historien om de tre riker blir Lü Meng besatt av Guan Yus rasende spøkelse og drept. Ifølge andre beretninger ble Lü Meng forgiftet av Guan Yus etterfølgere.
Malone dør
Malone dør er en roman av Samuel Beckett. Den ble utgitt første gang 1951, på fransk, med tittelen Malone Meurt. Romanen ble senere oversatt til engelsk av forfatteren selv.
Boken er andre bind i Becketts romantrilogi, som starter med Molloy og slutter med Den unevnelige.