cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Jamahiriya
Det eneste landet som i praksis har antatt termen er Libya, hvor Gaddafi var Qāʼid, eller leder. Selv om Gaddafi ikke hadde noen offisiell stilling eller tittel, ble han betegnet som «Guide for den store første september-revolusjonen for det sosialistiske folkets libyske arabiske jamahiriya» eller bare «Broderlig leder og guide for revolusjonen», i offisielle uttalelser og i pressen.
Etymologi
Ordet jamāhīrīya er avledet fra jumhūrīya, som er den vanligvis brukte arabiske betegnelsen for republikk. Det ble dannet ved å endre den første delen av ordet, jumhūr, som betyr «offentlig», til flertallsformen jamāhīr – «massene». Uttrykket er nærmest tilsvarende den mer kjente termen Folkerepublikk. Uttrykket er ofte latt stå uoversatt på norsk og andre språk, noe som gjør at Libyas offisielle navn på norsk blir Den sosialistiske arabiske folkerepublikken Libya.
Bakgrunn
Libyas regjering fastslo at Libya var et direkte demokrati uten politiske parti og at landet ble styrt av befolkningen gjennom lokale råd og komitéer. Fordi styreformen tilsynelatende var unik for Libya, ble uttrykket jamahiriya etablert for å beskrive det. Uavhengige observatører betraktet imidlertid landet som et militærdiktatur under Gaddafi ledelse.
Referanser og noter
History of Libya under Muammar Gaddafi
Joan Laporta
Joan Laporta i Estruch (født 29. juni 1962 i Barcelona, Spania) er en spansk fotballeder som er styreleder for FC Barcelona.
Regn
Regn er en form for nedbør, og kan opptre i andre former som snø, sludd, slaps (på bakken), hagl og dugg. Regn opptrer når vanndråper faller mot jordoverflaten fra skyer. Ikke alt regn når jordoverflaten, da noe fordamper når det faller gjennom tørr luft.
Regn i naturen
Regn har en stor rolle i vannets kretsløp, der fuktighet fra havet fordamper og kondenserer til skyer, for så å falle tilbake til jorden som nedbør, og til slutt renner tilbake igjen til havet via elver. En liten del av vanndampen i luften kommer også fra vegetasjon.
Regnmengden blir målt med en nedbørmåler, og vanligvis uttrykt i millimeter. Nedbøren blir målt i løpet av en tidsperiode, som regel 12 eller 24 timer (et nedbørdøgn). Dersom det kommer 1 mm regn på 1000 m² tilsvarer det 1 m³ eller 1 tonn vann. 1 mm regn fordelt på en kvadratmeter er altså 1 liter vatn. I Norge blir nedbørmålerne tømt til faste tider hver dag og vidareformidlet til Meteorologisk institutt. I tillegg har man automatiske nedbørmålere (Pluviometer) som registrerer nedbøren fortløpende.
Fallende regndråper blir ofte tegnet som en tåre — runde i bunnen og smalere på toppen — men dette er ikke riktig. Bare dråper som drypper fra et legeme er tåreformet i det de blir dannet. Små regndråper er nesten runde, mens større dråper er helt flate med samme form som en hamburger. Svært store regndråper har form som en fallskjerm. Philipp Lenard studerte formen på regndråper i 1898. Han fant ut at små regndråper (mindre enn 2 mm i diameter) var så godt som sfæriske, og jo større de ble (til omtrent 5 mm i diameter) jo flatere ble de. Ble de større enn 5 mm ble de ustabile og delte seg opp. I snitt er regndråper 1 til 2 mm i diameter. De største regndråpene som er registrert var så store som 10 mm. Det var i Brasil og på Marshalløyene i 2004. Dette ble forklart ved kondensasjon på store røykpartikler eller ved kollisjon mellom dråper i små områder med store mengder flytende vann.
Regndråper treffer bakken med sin terminalfart, som øker med dråpestørrelsen. I havnivå uten vind vil yr med dråpestørrelse på 0,5 mm ha en fart på omtrent 2 m/s, mens dråper på 5 mm har en fart på rundt 9 m/s.
Generelt har regn en pH like under 6. Dette kommer av at atmosfærisk karbondioksid blir løst opp i vanndråpene og danner små mengder med kullsyre, som senker pH-verdien. I enkelte ørkenområder kan støv i luften føre til kalsiumkarbonat i dråpene som nøytraliserer syren, slik at regndråpene kan bli nøytrale og til og med basiske. Regn med pH under 5,6 blir regnet som sur nedbør.
Av og til kan man merke at det regner kraftigere like etter et lynnedslag. Dette kommer av bipolaspektet i vannmolekylet. Det intense elektriske og magnestiske feltet som lynet genererer tvinger vannmolekylene i den nærliggende luften inn i rekker. Disse molekylene danner da tråder med vann, og når det elektriske og magnetiske feltet forsvinner, danner disse vanntrådene dråper som så faller som intenst regn.
Klassifisering
Vi kan klassifisere regn på forskjellige måter. Regndråper som er mindre enn 0,5 mm i diameter og har en fart på rundt 2 m/s eller mindre kalles yr. Yr kan igjen kategoriseres som lett, moderat eller kraftig, alt etter sikten. Større dråper, eller mindre dråper med stor avstand mellom seg, blir klassifisert som regn. Dette kan igjen kategoriseres som svakt, moderat eller kraftig, alt etter mengde og sikt.
I Norge, og i noen andre land, definerer man også nedbør etter hva slags skyer de faller fra. Regn faller da fra stratiformede skyer, særlig stratus og altostratus som da blir kalt nimbostratus om det faller regn fra dem. Disse skyene og regnet som kommer fra dem dekker ofte store områder, og kan være relativt langvarig. Regn som faller fra cumuliformede skyer kalles regnbyger. Regnbyger er ofte lokale og varer kanskje bare et par minutter. Enkelte byger kan derimot være svært kraftige, særlig i forbindelse med tordenvær. Ofte kan det være lange perioder med opphold mellom bygene, men med stor skytetthet kan bygene komme med korte mellomrom eller gå over i hverandre.
Vedvarende regn kan føre til flom over store områder, mens kraftige byger kan føre til brå, lokale flommer.
Av og til kan underkjølte vanndråper falle fra skyer som underkjølt regn. Når disse dråpene, som har temperatur under frysepunktet, treffer bakken vil de momentant fryse til is.
Effekt på jordbruk
Nedbør, og særlig regn, har en stor effekt på jordbruk. Med få unntak trenger alle planter litt vann for å overleve. Både for mye og for lite regn kan derimot være skadelig og ødelegge avlinger. Tørke kan ta livet av store avlinger, mens svært vått vær kan føre til sykdom og skadelig sopp. Forskjellige planter trenger forskjellige mengder regn for å overleve. En kaktus trenger for eksempel svært lite vann, mens tropiske planter vanligvis trenger hundrevis av millimeter for å overleve.
Konstriktiv perikarditt
Konstriktiv perikarditt (panserhjerte) er i mange tilfeller en senvirkning av en betennelse i hjerteposen, men kan også oppstå etter et hjerteinfarkt eller etter hjerteoperasjoner.
Årsaker
Nesten halvparten av tilfellene av panserhjerte i utviklingsland har idiopatiske årsaker. I regioner der tuberkulose er vanlige, er denne sykdommen en svært vanlig årsak.
Regn
Menneskelig påvirkning
Forurensning fra menneskelige kilder, som for eksempel bileksos, danner små kondensasjonskjerner som kan føre til økt skydekke og dermed øke sannsynligheten for regn. Trafikk fører til økt forurensning gjennom en vanlig uke, og dette gjør at muligheten for regn også øker. I urbane strøk er derfor ofte lørdagen den dagen i uka det regner mest, fordi forurensningsmengden har samlet seg opp i løpet av de fem arbeidsdagene. Spesielt gjelder dette i kystnære områder. I store byer på østkysten av USA er det 22 % større risiko for regn på lørdager enn på mandager.
Konstriktiv perikarditt
Årsaker
Årsaker til panserhjerte inkluderer:
Regn
Kunstig regn
Det har vært mye diskusjon om det er mulig å danne kunstig regn, en teknikk som blir kalt å så skyer. Ifølge denne teorien kan en sprøyte kjemikalier som sølvjodid eller tørris inn i skyer, og små vanndråper vil så fryse på disse partiklene. Disse vil så falle ned til jorden og smelte på veien.
Konstriktiv perikarditt
Behandling
Vanndrivende medikamenter kan ha effekt. Slike medikamenter vil senke blodtrykket og avhjelpe hjertet noe. Hjelper ikke dette vil operative inngrep være eneste løsning. Hjerteposen må da fjernes. Dette er en operasjon forbundet med betydelig risiko, med dødelighet på 6% eller høyere.
Hajastani Bardzragujn khumb 2020–2021
Hajastani Bardzragujn khumb 2020–2021, var den 29 sesongen av den armenske topp divisjonen. Sesongen begynte 14. august 2020. Regjerende mestere Ararat-Armenia klarte ikke å forsvare tittelen og Alashkert vant sitt fjerde seriemesterskap.
Konstriktiv perikarditt
Referanser
心膜炎
Regn
Kultur
Kulturelle holdninger til regn varierer rundt om i verden. I den tempererte vestlige verden har regn tradisjonelt en trist og negative konnotasjoner i motsetning til den lyse og glade solen. I tørre områder som India blir regn mottatt med glede.
Regn kan bli samlet opp som drikkevann. Store nedbørmengder, særlig der jordsmonnet har blitt forherdet etter en tørkeperiode og ikke kan absorbere vann, kan føre til flom.
Mange synes at duften i og rett etter et regnvær er god eller utpreget. Kilden til denne lukten er petrichor, en olje som blir produsert av plantene, så absorbert av steiner og jord og senere sluppet ut i luften når det regner.
Spellemannprisen 2000
Spellemannprisen 2000 var den tjueniende utgaven av Spellemannprisen og ble delt ut i Oslo Spektrum fredag 2. mars 2001. Briskeby ble kveldens store vinner med hele fire prisen for deres debutalbum Jeans For Onassis og singelen «Propaganda». Herborg Kråkevik ble Årets spellemann mens a-ha ble tildelt juryens hederspris for andre gang (første gang var i 1986).
For første gang siden 1985 ble bransjeprisen delt ut. Den gikk til Kjell Hillveg for hans mangeårige innsats innen formidling av klassisk musikk, blant annet i NRK og Aftenposten. Ellers var klasseinndelingen den samme som året før og totalt 20 priser ble delt ut, som var flere enn på tidligere utdelinger. Vinner av årets låt ble avgjort ved publikumsavstemning. Det ble ikke offentliggjort nominerte i klassene Årets spellemann og årets artist.
Som ved de tre foregående utdelingene var utdelingen todelt og ble ledet av to forskjellige programledere: Bård Tufte Johansen og Jon Almaas hvor Tufte Johansen ledet pop/rock-delen mens Almaas ledet utdelingen av de øvrige prisene. For første gang på flere år ble overføringen ikke sendt direkte, men ble sendt i redigert opptak på NRK1 dagen etterpå.
Øvrige nominerte
Popsolist:
Popgruppe:
Rock:
Hardrock:
Dance/hiphop:
Folkemusikk/gammaldans:
Danseorkester:
Jazz:
Klassisk musikk:
Samtidsmusikk:
Viser og viserock:
Barneplate:
Årets musikkvideo:
Årets nykommer:
Årets låt:
Forbruksforskningsinstituttet SIFO
Forbruksforskningsinstituttet SIFO, tidligere Statens institutt for forbruksforskning (forkortet SIFO), er et norsk statlig forskningsinstitutt med fokus på forbruksforskning.
SIFO ble en del av Høgskolen i Oslo og Akershus (nå Oslomet – storbyuniversitetet) fra 1. januar 2016. Samtidig forandret instituttet navn til Forbruksforskningsinstituttet SIFO.
Mål og finansiering
Forbrukernes og husholdningenes hverdagsliv står sentralt i SIFOs arbeid.
På organisasjonens egen hjemmeside står det at deres forskning skal «bidra til å belyse og forstå forbrukets og forbrukernes rolle og betydning i samfunnet og bidra til kunnskapsgrunnlaget for forbrukerpolitikken i Norge».
Forskningen finansieres dels gjennom statsbudsjettet og gjennom prosjekter fra Norges forskningsråd og EU (Horizon 2020).
Instituttet er forvaltningsorgan med særskilte fullmakter og et eget styre. Driften er finansiert gjennom en basisbevilgning fra Barne- og familiedepartementet og prosjektinntekter.
SIFO utfører forskningsoppdrag for statlige virksomheter, Norges forskningsråd, næringslivet og ulike organisasjoner.
Forskning
Arbeidet til SIFO er organisert i to forskningsgrupper: Forbrukerpolitikk og økonomi og Teknologi og bærekraft. Viktige forskningstemaer er husholdsøkonomi, forbrukerpolitikk, bærekraftig forbruk, mat og matkonsum, klær og tekstiler, samt digital hverdag. En rekke ulike felter dekkes i SIFOs forskning, slik som miljø, helse, fattigdom, klima, sikkerhet, tillit, markedsføring, nærings- og produktutvikling.
SIFO samarbeider nært med andre norske og europeiske forskningsinstitutter og universiteter, industri og næringsliv, samt med statlige organisasjoner slik som Forbrukerombudet og Forbrukerrådet. SIFOs forskere siteres i norske medier, og de publiserer i internasjonale akademiske tidsskrifter, i forskningsrapporter og i bøker.
SIFO utarbeider referansebudsjettet, som er en ofte brukt oversikt over alminnelige forbruksutgifter for ulike typer husholdninger i Norge.
Historie
Overgangen fra selvforsyning til stadig nye ferdigvarer og forbrukerprodukter forandret husmødrenes hverdag. I et forsøk på å samle og formidle vitenskapelig kunnskap om husstell, ble Statens forsøksvirksomhet i husstell og Statens opplysningskontor i husstell opprettet i henholdsvis 1939 og 1940. Opprettelsen av husmorskoler og husstellundervisning i skolen tjente det samme formålet.
Etter andre verdenskrig tok staten ansvar for beskyttelse av forbrukerne blant annet ved å opprette Det statlige Forbrukerrådet i 1953. Forbruksforskningen ble del av den bredere politiske konflikten mellom Arbeiderpartiets vekt på sterk statlig styring av økonomien og de borgerlige partienes motstand mot regulering.
I 1970 ble Forbrukerrådet og de ovennevnte husstellsorganisasjonene slått sammen til det nye Statens institutt for forbruksforskning og vareundersøkelser (SIFV), forløperen til SIFO.
SIFO og dets forløpere testet gjennom flere tiår mat, tekstiler, vaskemidler og andre varer. Målet var å gi forbrukerne oppdatert og nøytral informasjon om de mange nye produktenes egenskaper og kvalitet.
Laboratoriet arbeidet med testing for offentlige institusjoner, media og næringsliv. Spørsmål om hvorvidt de nye vaskemaskinene vasket like rent som håndvask, og om de slet på tøyet, var viktig i starten. Det samme var testing av den nye fryseteknologien. Senere ble laboratoriene brukt til testing for ordninger som miljømerket Svanen og energimerking.
En samfunnsvitenskapelig forbruksforskning ble diskutert fra begynnelsen av 1960-tallet, men i praksis ble det ikke ansatt mange samfunnsvitere i SIFO før på 1980-tallet. Den samfunnsvitenskapelige dreiningen ble styrket i 2013 da Barne- og likestillingsdepartementet besluttet å legge ned SIFOs laboratorium.
I 2016 ble SIFO en del av Høgskolen i Oslo og Akershus (HiOA) (fra 2018 Oslomet – storbyuniversitetet), og organisert i paraplyen Senter for velferds- og arbeidslivsforskning som også omfatter tre andre institutter. Under HiOA lå både den tidligere hustellærerskolen og den tidligere kvinnelige industriskolen og dermed med de kunnskapstradisjoner SIFO har sitt opphav i.
SEKI-modellen av kunnskapsforvandling
SEKI-modellen av kunnskapsforvandling ser på kunnskapsbygging i virksomheter som en spiral hvor kunnskapen vokser utover ved at fire typer aktiviteter stadig gjentas:
Elektromagnetisk stråling
''For oversikt over bølgelengdeområdet for de ulike typene, se elektromagnetisk spekter. For bølgelengdeområdene for de ulike fargene i det synlige området, se lys.''
Balsamedelgran
Balsamedelgran (Abies balsamea) er en art av bartrær i edelgranslekten innenfor furufamilien. Den tilhører undergruppen Balsamedelgraner.
Elektromagnetisk stråling
Elektromagnetisk stråling er stråling av energi i form av fotoner som strømmer med lysets hastighet fra en strålingskilde. Elektromagnetisk stråling kan oppfattes som bølger, derfor kalles det også «elektromagnetiske bølger».
Balsamedelgran
Varianten Canaangran (Abies balsamea var. hanerolepis) vokser i den sørvestre delen av artens utbredelsesområde, oppkalt etter voksestedet Canaan Valley i Vest-Virginia. Varianten vokser nordover Appalachene til Quebec. Den er biologisk sett også ganske nærstående Frasergran (Abies fraseri).
Elektromagnetisk stråling
Eksempler på elektromagnetisk stråling er:
Balsamedelgran
Nålene er inntil 3 cm lange, og 2 mm brede. De er blanke, mørkt grønne, og har et lyst bånd på undersiden med butt spiss slik så mange edelgraner har. Konglene blir inntil 8 x 3 cm. Nålene kan lukte litt av appelsin.
Elektromagnetisk stråling
Elektromagnetisk stråling har forskjellige egenskaper og bruksområder avhengig av bølgelengden, eller frekvensen. Alt lys er elektromagnetisk stråling. Bølgelengdene for synlig lys strekker seg fra rundt 400 nm til rundt 800 nm (se tabellen).
Balsamedelgran
Arten balsamedelgran forviller seg fra planting og hager og parker. Opprinnelig vokser den i det østlige Nord-Amerika. Den kan finnes spredt i Norden som forvillet art.
Elektromagnetisk stråling
Til forskjell fra mekaniske bølger trenger ikke elektromagnetisk stråling noe medium å forplante seg (propagere) i. Dette aspektet ved elektromagnetisk stråling var lenge gjenstand for diskusjon, men ble vist ved Michelson-Morley-eksperimentet i 1887. Det ble hevdet at universet var fylt av et stoff man kalte eter, og at denne eteren fungerte som medium for den elektromagnetiske strålingen. Michelson-Morley ønsket i utgangspunktet å påvise denne eteren, men eksperimentet deres førte til en avvisning av noen mulighet for eter.
Elektromagnetisk stråling anvendes i mange menneskeskapte innretninger og teknologier – for eksempel til å overføre tv- og radiosendinger samt i trådløse datanett og mobiltelefoni. Elektromagnetisk stråling benyttes også for å varme mat i mikrobølgeovner.
Den kosmiske bakgrunnsstrålingen er nok et eksempel på elektromagnetisk stråling.
Energimengden til et foton er gitt ved formelen, der
f er frekvensen, h er Plancks konstant, c er lyshastigheten og λ (lambda) er bølgelengden til strålingen. Jo kortere bølgelengde, desto mer energi. Grunnen til dette er at ettersom lyshastigheten (den elektromagnetiske strålingens hastighet) er konstant, må frekvensen økes når bølgelengden går ned. Energien i elektromagnetisk stråling ligger altså i frekvensen (bølgebevegelsen) og ikke i hastigheten.
Helsevirkninger av elektromagnetiske felt/stråling
nervesystemet bruker elektriske signaler for kommunikasjon mellom celler i kroppen.
Sollys, radio, annen trådløs teknologi, stråling fra el-nettet og tordenvær er ikke-ioniserende. Det betyr at strålingen ikke har kraft nok til å sette fri ioner (i motsetning til for eksempel røntgenstråler og gammastråler). Men den ikke-ioniserende strålingen kan være sterk nok til å produsere varme der den treffer. Derfor har Norge etablert grenseverdier for menneskeskapt ikke-ioniserende stråling.
Forurensningsloven definerer stråling som en forurensning. Grenseverdiene bestemmes i strålevernforskriften. I 2016 var den på høring, og mange private høringsuttalelser ba om at grenseverdiene måtte skjerpes. Grenseverdiene ble imidlertid videreført, basert på ICNIRPs anbefalinger.
Til tross for at negative helseeffekter av ikke-ioniserende stråling ikke lar seg påvise, finnes det mange pasienter som hevder at de blir syke av denne type stråling. Disse definerer seg gjerne som el-overfølsomme, men diagnosen har ingen anerkjennelse innen medisinen.
North Sea Cup
North Sea Cup var navnet på eliteserien i ishockey for menn i Nederland og Belgia sesongene 2010-2011 og 2011-2012. Ligaen ble administrert av det nederlandske ishockeyforbundet (Nederlandse IJshockey Bond). Fra 2010-2011 sesongen er to belgiske lag med i Eredivisie og serien har fått navnet North Sea Cup. Denne serien levde bare to år før de nederlandske og belgiske ishockeyligaene skilte lag.
Lagene
Liste over lagene for 2011-12 sesongen.
HYS Haag vant serien begge årene ligaen eksisterte.
Formel 1-sesongen 2023
Formel 1-sesongen 2023 er den 74. sesongen av FIAs Formel 1-verdensmesterskap. Sesongen begynte 5. mars (Bahrain) og avsluttes 26. november (Abu Dhabi).
Deltagere
Følgende lag og førere deltar i sesongen 2023 av FIA Formel 1 verdensmesterskap:
Førerendringer
Før Ungarns Grand Prix 2022 kunngjorde Sebastian Vettel at han kom til å legge opp etter sesongen, og avslutte Formel 1-karrieren etter 16 sesonger. Hans plass i Aston Martin skal overtas av Fernando Alonso, som vil forlate Alpine etter to sesonger. Hans erstatter ble opprinnelig annonsert som 2021 Formel 2-mester og reservesjåfør Oscar Piastri. Kort tid etter kunngjøringen uttalte Piastri at han ikke hadde signert en kontrakt for 2023 og at han ikke ville kjøre for Alpine. FIA Contract Recognition Board avgjorde at han ikke hadde noen kontraktsmessige forpliktelser til å kjøre for Alpine.
Nicholas Latifi skal forlate Williams etter å ha tilbrakt tre sesonger med laget, Under Mexico Citys Grand Prix 2022 kungjordte teamsjef Jost Capito at Formel 2-fører Logan Sargeant tar setet hans. Pierre Gasly, som var under kontrakt med AlphaTauri, skal flytte til Alpine, og erstatter Alonso. Gasly skal erstattes av Formel E 2020–21- og Formel 2-mester 2019 Nyck de Vries.
Mick Schumacher skal forlate Haas etter to sesonger. Setet hans skal tas av Nico Hülkenberg, som sist konkurrerte i Formel 1 som racerfører på heltid i 2019 med det tidligere teamet Renault.
Midtsesongskifter
Nyck de Vries ble frigitt fra AlphaTauri etter å ha ikke ha tatt noen poeng i de ti første løpene i rookiesesongen. Setet hans vil bli besatt av Daniel Ricciardo fra Ungarns Grand Prix og utover.
Resultater fra sesongen 2023
Emilia Romagna Grand Prix som etter planen skulle finne sted 21. mai som sjette runde i mesterskapet, ble avlyst 17. mai på grunn av flom i området. Løpet ble fremdeles holdt på kalenderen som runde seks, og Monacos Grand Prix 2023 ligger offisielt inne som runde syv, som planlagt
Poengsystem
Poeng deles ut til de ti øverste plasserte førerne i hvert løp, samt føreren som setter den raskeste runden i løpet, så lenge han er blant de ti øverste plasserte førerne. I tillegg deles det ut poeng til de tre øverste plasserte førerne i sprintkvalifisering.
Førermesterskapet
Noter til tabellene:
Konstruktørmesterskapet
Noter til tabellene:
Dzmitry Meliakh
Dzmitry Meliakh (født 2. juli 1979) er en belarusisk moderne femkjemper. Han representerte landet sitt under Sommer-OL 2012 i London, der han ble nummer 30.
Ulrich Unger
Ulrich Unger (født 10. desember 1930 i Leipzig i Tyskland, død 16. desember 2006 i Münster) var en tysk sinolog.
Nordberg fort
MKB 5./503 Nordberg eller Nordberg fort er et tidligere kystartilleri-stridsanlegg i Sjøforsvaret, som lå på Lista i Farsund kommune. Fortet er et av få tyske kystfort som er bevart i sin opprinnelige form. Det er fredet og eies og forvaltes av Vest-Agder fylkeskommune. I 2009 ble et nytt museumsbygg åpnet på Nordberg fort, med kafé, butikk og varierende kunstutstillinger. I storsalen er det en fast utstilling av Listas store kunstnersønn, Mathias Skeibrok.
Ulrich Unger
Han underviste fra 1966 til 1996 ved Universitetet i Münster. Hans forskningstyngdepunkt var klassisk kinesisk, det vil si talemålet i Kina fra det 5. til det 3. århundre før Kristus. Han arbeidet med en forbedring av de karlgrenske rekonstrusjoner av lydformene i den klassiske periode. Han er forfatter av en serie på over 50 sinologiske rundskriv som han sendte til venner og kolleger under tittelen Hao-ku.
Unger var fra 1998 leder for DFG-prosjektet «Wörterbuch des Klassischen Chinesisch». Han står bak et eget romaniseringssystem, nå kalt Unger-systemet, som skulle være særlig godt egnet for klassisk kinesisk.
Nordberg fort
Historie
Det er bygget i 1942 av tyske styrker og skulle inngå i den tyske atlanterhavsvollen. Fortet ble forlatt da tyskerne forlot Norge etter kapitulasjonen i 1945.
Nordberg fort var en del av den tyske "Atlanterhavsvollen" som gikk fra Gibraltar til Kirkenes. På Nordberg var det tre store sjøfrontkanoner. Kanonene hadde en kaliber på 150mm og kunne skyte sine granater 22 000 meter ut i havet.
Anlegget her ble kalt "das neue Batterie", det nye batteriet. Navnet kom fra Batterie Lister (anlegg på Lister) først ble anlagt nede ved sjøen i forbindelse med den første flyplassen, "lemmebanen".
Andrej Lunjov
Andrej Jevgenjevitsj Lunjov (russisk: Андрей Евгеньевич Лунёв, født 13. november 1991) er en russisk fotballspiller som fra den 30. juni 2023 er klubbløs.
Landslaget
Den 10. oktober 2017 fikk han sin første landskamp for mot.
Han ble tatt ut i s tropp til VM i fotball 2018 i Russland.
Arkadia
Arkadia (gresk: Αρκαδία) er et landskap i Hellas, midt på Peloponnes. Det utgjør et av Hellas' 51 prefekturer og ligger i periferien Peloponnes.
I gammel tid snakket befolkningen en dialekt som var oppblandet med minoisk språk. Området kom i høy grad under innflytelse av Sparta. Senere dannet arkaderne en motstandsbevegelse og kom under innflytelse av Roma. Befolkningen levde et landlig liv og drev kvegdrift. Arkadia har sitt navn fra den mytologiske figuren Arkas. I gresk mytologi var Arkadia hjemmet for guden Pan, en lokal naturgud knyttet til skogen, villmarken og uhemmet dyrisk begjær. I kunsten i europeisk renessanse ble Arkadia feiret som et urørt, opphavelig, harmonisk villmark, og hyrdediktningen omtalte området som et idyllisk sted.
Geografi
Arkadia dekker omtrent 18 prosent av den greske halvøya Peloponnes, lokalisert i den sentrale og østlige delen, og utgjør den største regionale enheten av halvøya. Arkadia har faktisk et vintersportssted i fjellene Mainalo, lokalisert rundt 20 km nordvest for Tripoli, som er dagens hovedstad for Arkadia. Andre fjell i Arkadia er Parnon i sørøst og Lykaion i vest.
Klimaet i den østlige delen, og i de sørlige og mer lavtliggende områdene, og i det sentrale området ved lavere høydenivå enn 1000 meter, består av varme somre og milde vintre. Området får hovedsakelig regn i løpet av høsten og vintermånedene i resten av Arkadia. Snø om vinteren er vanlig i fjellstrøkene i vest og de nordlige delene, Taygetos og i Mainalo.
Oldtidens og antikkens Arkadia utgjorde høylandene i det midtre av Peloponnes. I nord grenset Akhaia langs fjellryggen som gikk fra fjellet Erymanthos til fjellet Kyllini (Kyllene); det meste av fjellet Aroania lå innenfor Arkadia. I øst grenset området til Argolida (Argolis) og Korinthia langs ryggen av et høyland som går fra Kyllini og rundt til fjellet Oligyrtos og deretter sørover til fjellet Parthenion. I sør gikk grensen Lakonia og Messenia gikk gjennom høydedragene av fjellrekken Parnon og Taygetos slik at Arkadia inneholdt alt overvann for elven Alfeios, men intet av elven Eurotas. Sørvest går grensen med Messania langs fjelltoppene av Nomia og Elaeum, og fra der går grensen med Elis langs dalstrøkene av elvene Erymanthos og Diagon. Det meste av regionen Arkadia er fjellrikt, unntatt for slettene rundt Tegea og Megalopolis, og dalene for elvene Alfeios og Ladon.
Historie
Ettersom Arkadia ligger fjernt og høyt oppe i fjellene har området vært et egnet sted for politiske og kulturelle flyktninger som har søkt ly. Da greske doriske dialekter ble spredt på Peloponnes i løpet av de mørke århundrer i Hellas, synes det som om eldre språk overlevde i Arkadia, og utgjorde da en arkadisk-kypriotisk gruppe innenfor de greske språk. Historikeren Herodotos forteller at innbyggerne av Arkadia var pelasgere, hvilket var den greske betegnelsen av det antatte «innfødte» befolkningen i oldtidens Hellas som bodde i landet før grekerne skal ha innvandret. Mens Herodotos synes å ha oppfattet ideen om at pelasgere ikke var grekere som usannsynlig, er det klart at arkadierne ble betraktet som de opprinnelige beboerne av regoionen.
Arkadia er en av regionene som ble beskrevet i «skipskatalogen» i Homers Iliaden. Arkadia, den moderne regional enheten i Hellas med samme navn som oldtidens Arkadia, utgjør et langt større område.
Antikken
I 362 f.Kr. ble spørsmålet om man skulle fortsette som en alliert av Theben eller ikke, så pressende at forbundet ble delt. Byene i forbundet endte derfor opp med å kjempe på ulike sider i slaget ved Mantineia. Etter slaget og etter at Thebens hegemoni var over, minsket innflytelsen til det arkadiske forbundet. Selv om det aldri fikk tilbake dets tidligere posisjon, fortsatte det å eksistere i årene etter 362 f.Kr. Ulike indikasjoner at forbundet varte fram til 200-tallet f.Kr. Datoen for dets endelige oppløsning er usikker, men det var i alle fall forsvunnet ved 230-tallet f.Kr. da de arkadiske byene gikk inn i det akhaiske forbund.
Middelalderen
Etter sammenbruddet av Romerriket i vest, ble Arkadia en del av det gresktalende bysantinske riket i øst. Arkadia forble et vakkert, ensomt område, og dets innbyggere ble velkjent som hyrder som førte et enkelt, pastoralt, men lykkelig liv. Denne forestillingen økte i en slik grad at Arkadia ble referert til som et fantasifullt, utopisk og idyllisk paradis, udødeliggjort av Vergils Eclogues (også kalt for Bucolica), og senere av Jacopo Sannazaro i hans pastorale mesterverk Arcadia (1504). Fra renessansen ble «Arkadia» ble langt mer enn en geografisk lokalisering, men et litterært og kunstnerisk henvisning, synonymt for det gode liv og en gullalder.
Maskinoversettelse
Maskinoversettelse er en automatisk oversettelse fra ett språk til et annet.
Arkadia
Middelalderen
Den latinske frasen Et in Arcadia ego som vanligvis tolkes til å bety «også i Arkadia (er) jeg». Det er et eksempel på memento mori, en påminnelse om at man skal dø, en advarende påminnelse om en forbigående og forgjengelig verden, og dødens uunngåelighet. Frasen er oftest assosiert med Nicolas Poussins maleri fra 1647, De arkadiske hyrder. I maleriet opptrer frasen som en inskripsjon på gravstein oppdaget av ungdommer i antikke klær.
Maskinoversettelse
I regelbasert maskinoversettelse styres oversettelsen av en rekke kompliserte lingvistiske grammatikker og regler. På grunnlag av setningenes syntaks og semantikk sikter man mot å oppnå en oversettelse som både er korrekt (dvs. setningenes oppbygning/syntaks er i orden) og bevarer betydningen av den opprinnelige setningen.
Advokatfirmaet Haavind
Advokatfirmaet Haavind AS er et norsk forretningsjuridisk advokatfirma. Haavind er et fullservice advokatfirma som dekker hele spekteret av juridiske tjenester innen prioriterte bransjesegmenter og er lokalisert i Oslo, med adresse Bygdøy Allé 2 ved Solli Plass. Firmaet er kjent for sin kompetanse innenfor arbeidsliv, IKT, eiendoms- og byggebransjen samt entreprise. Haavind arbeider med både norske og internasjonale virksomheter, i det offentlige og private næringsliv. Firmaet har 40 partnere hvorav flere er aktive medlemmer av offentlige utvalg og interesseorganisasjoner, og rundt halvparten av dem har møterett for Høyesterett.
Arkadia
Middelalderen
Etter det katastrofale fjerde korstog hvor Det bysantinske rike gikk i oppløsning etter at vestlige korsfarere angrep og plyndret Konstantinopel, ble Arkadia til sist en del av fyrstedømmet Akhaia. Området ble progressivt gjenerobret av bysantinske grekere fra despotatet Morea fra 1260-tallet og framover, en prosess som varte fram til midten av 1300-tallet. Regionen falt i hendene på osmanske tyrkere i 1460, en makt med en annen religion, og med unntaket av en periode med venetiansk styre i 1687–1715, forble området underlagt den tyrkiske undertrykkelsen fram til opprøret og frigjøringen i 1821.
Maskinoversettelse
I statistisk maskinoversettelse brukes store mengder med tekst til å lage språkmodeller og oversettelsesmodeller. Førstnevnte gir f.eks. sannsynligheten for at et visst ord følger et annet, mens oversettelsesmodellen gir sannsynligheten for at et visst ord oversettes av et annet (eller at en viss frase oversettes av en annen, i frasebasert statistisk maskinoversettelse).
Advokatfirmaet Haavind
Ledelse
Haavind er ledet av Managing Partner, Preben Brecke, med egne ledere for de ulike forretningsområdene. I staben har firmaet en organisasjonsdirektør, økonomisjef, direktør for digital forretningsutvikling og innovasjon, HR-sjef og IKT-sjef. Selskapets styre, under ledelse av partner Pål Kvernaas, består av fem partnere og to ansatterepresentanter.
Arkadia
Moderne tid
Arkadia var et av sentrene i den greske uavhengighetskrigen og var seirende i deres slag, et av dem i Tripoli. Etter en seierrik uavhengighetskrig, ble Arkadia endelig en del av et fritt Hellas. Deretter fikk området en økonomisk vekst og opplevde liten utvandring sammenlignet med andre greske områder.
Maskinoversettelse
Oftest er det ikke en-til-en-forhold mellom forskjellige språk, noe som kan gi utfordringer, og gjør at det er behov for manuell redigering av maskinelt oversatt tekst.
Music From the Film More
Soundtrack from the Film More, også bare kalt More, er et filmmusikk-album fra det britisk bandet Pink Floyd. Det kom ut i 1969 og er musikk til filmen More regissert av Barbet Schroeder. Det var det første albumet fra bandet der Syd Barrett ikke medvirket.
Albumet kom ut midt i bandets mest eksperimentelle periode og bærer preg av at bandet søkte mot forskjellige stilretninger. Det kommer tydelig frem allerede på albumets to første spor. «Cirrus Minor» er en rolig låt som innledes av fuglelyder, mens «The Nile Song» kanskje er den hardeste rockelåten Pink Floyd noen gang har spilt inn. Den perkusjon- og pianobaserte «Up The Khyber» og «A Spanish Piece» der en lespende David Gilmour nærmest hvisker sammen med sin akustiske gitar blir regnet som noe av det mest originale Pink Floyd har laget.
Bandet brukte ikke mer enn åtte dager på å spille inn albumet. I tillegg er noen av versjonene på platen annerledes enn musikken som høres i filmen. Blant annet synges det kanskje mest kjente sporet på More, «Cymbaline», av Roger Waters på filmversjonen mens David Gilmour er vokalist på albumversjonen. Forøvrig er More det eneste albumet der Gilmour er hovedvokalist på samtlige sanger bortsett fra de seks instrumentallåtene.
«Cymbaline» ble fremført på konserter rundt 1970. I tillegg var «Green is the Colour» en del av bandets uutgitte prosjekt «The Journey» som ble spilt live en rekke ganger. «More Blues» regnes som inspirasjonen til blueslåten Pink avsluttet mange konserter med fra 1970 til 1972.
Albumet havnet på 9.-plass på den britiske salgslisten, mens den bare fikk beskjedne plasseringer i USA. Synet på albumet er like sprikende som innholdet. Mens enkelte fans og kritikere mener at albumet er det mest undervurderte bandet har gitt ut, synes andre at More er det svakeste i Pink Floyd-katalogen.
Psepholax
Psepholax er en slekt av snutebiller (Curculionidae) som lever på busker og trær. De er små, korte og høyr hvelvede, og kroppen er dekket av skjell i ulike farger, noen av disse er som oftest oppstående og hårlignende og gir billene et "bustete" utseende. Snuten er lang, men den holdes vanligvis bakoverbøyd slik at den ikke er synlig ovenfra.
Advokatfirmaet Haavind
Historie
Firmaets advokater var aktive under og etter annen verdenskrig, som motstandsfolk, som forsvarere for norske patrioter for tysk krigsrett og som aktorer i saker mot den nazistiske høyesterett og flere av Quislings statsråder. Jens Christian Hauge er blant dem som står sentralt i denne delen av firmaets historie. Han startet sin advokatvirksomhet i 1954, etter å ha vært leder i Milorg og deres representant i hjemmefrontens ledelse under annen verdenskrig, og senere forsvarsminister og justisminister. Han fortsatte sin virksomhet med et stort innslag av oppdrag for det offentlige, men også for næringslivet.
Advokatfirmaet Haavind slik det fremstår i dag, er et resultat av en fusjon i 2000 mellom advokatfirmaene Haavind & Haga, Vislie, Ødegaard & Kolrud, Hauge & Co og Lowzow & Co.
Eksterne lenker
Offisielt nettsted for advokatfirmaet Haavind
Arkadia
Moderne tid
Et meget stort jordskjelv som målte 5,9 på Richters skala rystet Megalopolis og området rundt i 1965. Et stort antall bygninger ble ødelagt og etterlot befolkningen husløse. I løpet av et antall år ble bygningene bygd opp igjen anti-seismisitet. I 1967 begynte byggingen av Megalopolis kullkraftverk som ble operativt fra og med 1970, og skaffet overskuddskraft for sørlige Hellas. Et gruveområde sør for kraftstasjonen er det største gruveområdet på hele halvøya.
Roland Utbult
Roland David Utbult (født 24. mai 1951 på Öckerö i Västra Götalands län) er en svensk kristen sanger, forfatter og riksdagsmann. Ved Riksdagsvalget i 2010 ble han valgt inn som representant for Kristdemokraterna, som er søsterpartiet til Kristelig Folkeparti i Norge. (2005 – 2009 var han medlem i Folkpartiet.) Fra 2020 ble han kultur- og idrettspolitisk talsmann for Kristdemokraterna.
Arkadia
Moderne tid
I juli og august 2007 førte en omfattende skogbrann til store skader i Arkadia, hovedsakelig i fjellene.
Roland Utbult
Biografi
Som musiker har Roland Utbult blant annet samarbeidet med Oslo Gospel Choir, Tomas Ledin, Andraé Crouch, Per-Erik Hallin, Triple & Touch, Gladys del Pilar, Janne Schaffer, Bandmaskinen og Sveriges Radios symfoniorkester. Utbult har medvirket i TV-serien Minns du sången och hans sanger «Om Sommaren» og «Längtan till havet» lå begge fem uker på Svensktoppen sommeren 1998 respektive 2003.
Arkadia
Moderne tid
I 2008 foreslo klassisisten Christos Mergoupis teorien at de mumifiserte levningene av Aleksander den store (ikke hans faktisk grav) kunne være lokalisert i Gortynia-Arkadia. Siden 2008 har det vært gjort undersøkelser i området. Denne forskningen ble først nevnt av CNN International i mai 2008.
Roland Utbult
Biografi
Utbult har før sin tid som heltidspolitiker arbeidet på "Göteborgs räddningsmission" med arbeide blant hjemløse, samt på Erikshjälpen. Sammen med avisen Dagen har han stiftet "Utbult-stipendiet", som deles ut årlig til en musiker som forløpig ikke har fått sitt gjennobrudd.
Arkadia
Økonomi
En termoelektrisk kraftstasjon som produserer elektrisitet for det meste av sørlige Hellas, betjenes sør for Megalopolis, sammen med kulldrift.
Roland Utbult
Biografi
Etter å ha vært bosatt mange år i Uddevalla flyttet han tilbake til Öckerö i 2017.
Psepholax
Utbredelse
Slekten er utbredt på den sørlige halvkulen (Australia, New Zealand, Ny-Caledonia, sørvestlige Sør-Amerika).
Arkadia
Økonomi
I jordbruket dominerer potetdyrking, noe som er dominerende i sentrale og nordsentrale Arkadia, men på slettene er det hovedsakelig blandet jordbruk med olivenlunder og tamdyr, særlig i områdene rundt Megalopolis og mellom Tripoli og Levidi.
Klem
En klem er et kjærtegn som innebærer å klemme kinnet sitt inntil en annens. Det involverer gjerne også at en holder rundt hverandre med armene. Fenomenet er universalt blant menneskelige kulturer, men varierer i hyppighet.
Klemming er beroligende og stressreduserende, og er derfor også forbundet med god psykisk og fysisk helse.
Alnabru
Alnabru er et strøk i Oslo. Det er lokalisert midt i den sydlige delen av Groruddalen. Alnabru-navnet kommer fra at området ligger ved Alnaelva og den gamle Alna gård. Disse har også har gitt navn til bydel Alna hvor strøket Alnabru naturlig nok er lokalisert.
Strøket er et industriområde og nok mest kjent for sin godsterminal. Dette er Oslos hovedterminal for transport av varer og er lokalisert ved jernbanelinjen Hovedbanen på området som tidligere var kjent som Alna stasjon. Alnabru er stoppestedet for godstogene mens Alna Stasjon, omtrent 300 meter lenge oppe på Hovedbanen, er Stasjon for Tog til Lillestrøm for persontrafikk. E6 går også forbi Alnabru, noe som gjør området lett tilgjenglig, men medfører betydelig biltrafikk.
Norgesmesterskapet i alpint 1998
Norgesmesterskapet i alpint 1998 var det norske mesterskapet i alpin skiidrett. Mesterskapet ble arrangert på Oppdal fra 23. til 29. mars.
Utfor
Dato: 27. mars
Super-G
Dato: 23. mars
Sted: Oppdal
Storslalåm
Sted: Oppdal
Slalåm
Dato: 29. mars
Sted: Oppdal
Utfor
Dato: 26. mars
Sted: Oppdal
Stine Lise Hattestad
Etter idrettskarrieren utdannet hun seg til siviløkonom ved Handelsakademiet og har arbeidet i konsulentbransjen.
Norgesmesterskapet i alpint 1998
Storslalåm
Dato: 28. mars
Sleepaway Camp III: Teenage Wasteland
Sleepaway Camp III: Teenage Wasteland er en skrekkfilm fra 1989. Filmen fortsetter humortemaet som forgjengeren. Pamela Springsteen er i hovedrollen nok en gang.
Handling
Ett år etter hendelsene fra den forrige filmen, er Maria på vei til en sommerleir. Plutselig blir hun jagd inn i en trangt smug, og påkjørt av en søppelbil - kjørt av Angela. Hun later deretter som om hun heter Maria, og går om bord på en buss som er på vei til Camp New Horizons. Etter ankomst spør nyhetsreporter Tawny Richards om Angela kan skaffe henne kokain. Men Angela gir henne et produkt som blir brukt til renhold i stedet, noe som dreper Tawny når hun sniffer den.
Etter at alle bobilene har ankommet området, deler leir-rådgiverne Herman og Lily Miranda og Barney Whitmore leirene i tre grupper. Angela blir plassert i en gruppe sammen med Herman, Snowboy, Peter og Jan. Angela oppdager Herman og Jan som har sex, og hun myrder dem begge. Hun fortsetter deretter å drepe flere av de andre leir-deltakerne og rådgiverne, på en rekke forskjellige måter.
Produksjon
Filmen ble produsertmed lavere budsjett enn sine forgjengere. Del 2 og 3 av filmserien ble filmet på seks uker.
National league
National league (Eredivisie) er den høyeste ishockeyligaen i Belgia. Mesterskapet har vært arrangert siden 1912, med avbrekk under 1. verdenskrig, i perioden 1903-33, og sesongen 1994-95.
Lagene
Lagene som konkurrerer i sesongen 2015/16:
Bjerke
Bjerke er en avledning fra bjerk (bjørk), og er et vanlig norsk gårdsnavn, stedsnavn og etternavn.
Personer med navnet Bjerke
Per januar 2020 er det 3,600 personer i Norge med Bjerke som etternavn, herunder:
Lørdag (roman)
Lørdag er en roman av den engelske forfatteren Ian McEwan. Den utkom på forlaget Jonathan Cape i London i 2005 med tittelen Saturday, og var McEwans åttende roman. En norsk oversettelse ved Halvor Kristiansen kom ut på Gyldendal samme år. Den norske utgaven er på 270 sider.
Handling
Historia er fortalt i tredje person, men med en gjennomført personsynsvinkel. Hovedpersonen Henry Perowne er nevrokirurg ved et offentlig sykehus i London. Han bor sammen med kona Rosalynd og den sytten år gamle sønnen Theo i en romslig leilighet i den mest fasjonable delen av strøket Fitzrovia i det sentrale London. På nåtidsplanet spenner historia over et tidsrom på ett døgn, fra han står og ser ut av soveromsvinduet på den nattstille byen tidlig på morgenen 15. februar 2003, til han kommer hjem fra en større operasjon ett døgn seinere.
Romanens korte historietid tillater både lange tilbakeblikk på hovedpersonens tidligere liv, så vel som et adstadig tempo på nåtidsplanet. En kjøretur gjennom Londons gater berettes i detalj; det samme gjør en squashkamp mot kollegaen Strauss. Ikke minst dveles det ved ulike nevrokirurgiske inngrep både i fortid og nåtid – McEwan besøkte over en periode på to år bl.a. National Hospital of Neurology and Neurosurgery for å sette seg inn i faget.
15. februar 2003 var ikke en helt vanlig dag i London – det var dagen da de store demonstrasjonene mot den tilstundende Irak-krigen gikk av stabelen i Hyde Park. Disse danner et politisk bakteppe for handlinga, idet ingen av romanpersonene kan la være å ta stilling til hvilke former kampen mot internasjonal terrorisme bør ta. Sjøl er Perowne en tviler; vennskapet med en iraker som har lidd under Saddam Husseins terrorregime har gjort han tilbøyelig til å gi Tony Blair rett i at regimet må fjernes. Her møter han heftig motbør fra dattera Daisy, som har deltatt i demonstrasjonene. På den andre sida synes han at amerikaneren Strauss har et altfor enkelt syn på nødvendigheten av å gå til krig.
De demonstrerende folkemengdene i Londons gater denne dagen får også en mer håndfast virkning på Perownes liv. En misforståelse på grunn av omdirigering av trafikken fører til en kollisjon med kjeltringen Baxter. I den etterfølgende diskusjonen om skyldsspørsmålet føler Baxter at han har tapt ansikt, og det får uante konsekvenser. Det viser seg at Baxter lider av den for nevrokirurgen Perowne velkjente Huntingtons sykdom, noe som gjør han til et totalt uberegnelig menneske. Når han seinere på kvelden oppsøker Perowne og familien i leiligheten for å ta hevn, får den vellykka legen som tror seg å ha kontroll på tilværelsen, erfare hvor kort avstanden er mellom orden og kaos.
New Delhi
New Delhi (hindi:, punjabi: ; urdu: ) er hovedstaden i India. Byen har et areal på 42.7 km², og et innbyggertall på 249 998 (2011). New Delhi ligger i storbyområdet Delhi, og er et av elleve distrikter innenfor det nasjonale hovedstatsområdet Delhi. Det er hovedstaden for både den indiske regjeringen og myndighetene i Delhi.
Byen ble tegnet av de ledende britiske arkitektene Edwin Lutyens og Herbert Baker, og er kjent for sine mange landemerker. Lutyen la vekt på å legge gatenettet slik at de historiske minnesmerkene i gamlebyen er lette å oppsøke. En bred bulevard fører mellom ulike offentlige bygninger, blant annet India Gate, et minnesmerke over falne indere under den første verdenskrig og de anglo-afghanske krigene. Rashtrapati Bhavan er en bygning i rød sandstein og marmor, i sin tid visekongens, nå presidentens embetsbolig.
Nedleggelsen av grunnsteinen for byen ble lagt av kong Georg V av Storbritannia som keiser av India under Delhi Durbar («Delhis hoff») i 1911. Den nye hovedstaden ble innviet den 13. februar 1931 av Indias visekonge, lord Irwin.
Syntetismen
Syntetisme i billedkunsten er å skape en syntese av sine uttrykk av den ytre og indre virkelighet. De skulle uttrykke de opprinnelige og barnlige følelsene som bretagnerne (mennesker fra Bretagne, Frankrike) hadde. Det som karakteriserer syntetismen var store rene fargeflater og kraftige sorte konturer. Og fargene som ble brukt skulle ikke fortelle om den ytre natur men om den indre opplevelsen.
Paul Gauguin blir forbundet med denne ismen. Han klarte å gi syntetismen et fortettet og meningsfullt uttrykk. Han ville bli som menneskene han malte, han ville at kunst og liv skulle bli ett. Han flyttet fra kultur og sivilisasjon til områder i Stillehavet som han betraktet som urørt.
Indusert motstand
Indusert motstand er en betegnelse fra aerodynamikken på den luftmotstanden som oppstår når et fly utvikler løft.
Frogner
Se også: