cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
En herre med bart
Handling
Advokat Grong reiser med tog og velger tilfeldig et rekonvalesenthjem som endepunkt for reisen. På toget møter han grammofonsanger Bomann (Lauritz Falk), som skal bo på bo hjemmet. Der treffer han en ung giktrammet kvinnelig nervelegestudent med stavangerdialekt (Liv Bredal). Uventet tar også fru Grong inn på hjemmet sammen med sin enkle kusine, fru Nielsen (Lydia Opøien), fra Lørenskog og hennes datter Claire, som kan være kvinnen som oppsøkte advokat Grong, noe hun benekter.
Henry David Thoreau
Thoreaus mest omfattende skriftlige verk er hans journaler, omtrent to millioner ord totalt.
En herre med bart
Handling
Fru Grong faller for grammofonsanger Bomann, en mørk herre med bart, som hun tror er mannen fra spådommen. Søt musikk oppstår også mellom Grong og legestudenten og ikke minst også mellom Bomann og Claire. For det er henne han vil ha. Fru Grong oppdager det og ber forsmådd kusinen og datteren om å reise allerede neste morgen. Claire betror seg da til advokat Grong og innrømmer at det var hun som var hos ham den dagen. Enn videre: Møtet var ikke tilfeldig. Det var satt i scene av fru Grong som en felle, slik at hun kunne kreve skilsmisse. Advokaten inviterer da Claire og moren til å bli boende på hjemmet som sine gjester.
Henry David Thoreau
«The Thoreau Society» ble etablert i 1941.
Tomasmesse I
Tomasmesse I, Tomas brygger eller Tomas fulltønne som dagen også kalles er merkedag den 21. desember til minne om apostelen Thomas, som led martyrdøden i år 68 eller 69. Dagen er avmerket på primstaven som ei tønne, et kors eller en hånd som symbol på den «vantro Thomas». I norrøn tid lyste man julefreden fra denne dagen, for nå skulle alle forberedelser være ferdige til jul.
I Norge har man lange tradisjoner med at juleølet skal ferdigstilles på denne dagen, etter at bryggingen gjerne tok til på Anna pissihose. Derfor har gjerne dagene mellom 9. og 21. desember blitt kalt «bryggjardøgra» eller «bryggjardøgri». I den gamle Gulatingsloven var det påbudt å brygge juleøl, ellers ble man bøtelagt.
På Tomasdagen ventet man seg av ulike grunner mildvær, eller «kakelinna» som mildværet gjerne ble kalt. Man ventet også at julebaksten skulle stå ferdig til denne dagen, og det siste man bakte var gjerne lefser. Derfor ble kakelinna noen steder kalt «lefsetøvær» eller «lefsetøyra».
Mamelukksultanatet
Mamelukk-sultanatet i Egypt (arabisk: ; Sulṭanat al-Mamālīk) var den siste uavhengige egyptiske staten før opprettelsen av Muhammad Ali-dynastiet i 1805.
Beskrivelse
Det varte fra ayyubidene ble styrtet i 1250 til Det osmanske rikets erobringen i 1516-17. Sultanatets herskerkaste besto av mamelukker, arabiserte soldater som opprinnelig hadde vært kiptsjaktyrkiske og tsjerkessiske slaver. Selv om også mamelukkene ble kjøpt og solgt, var deres status høyere enn vanlige slaver, som ikke hadde lov til å bære våpen og utføre visse handlinger. Mamelukkene ble regnet for å være "sanne herskere," med høyere status enn vanlige frie egyptiske muslimer.
Baibars' styre (1260-1277) markerte starten på mamelukkenes dominans i det østlige middelhavsområdet og styrket holdbarheten på mamelukkenes militære system. Han klarte å endelig få fjernet korsfarerne fra Syria og å forene Syria og Egypt til én mektig stat som var i stand til å forsvare seg mot både korsfarerne og mongolene. Som sultan brukte Baibars også en kombinasjon av diplomati og militære handlinger som gjorde at mamelukkene kunne utvide sitt rike. Selv om dynastiet etter hvert over i en nedgangstid, blir det i sin storhetstid regnet som det islamske Egypt og Levantens høydepunkt innenfor politikk, kultur og økonomi.
Baḥri-dynastiet
Al-Mamālīk al-Baḥariyya
Burǧi-dynastiet
Al-Mamālīk al-Burǧiyyah
Gabriel Boussel
Gabriel Boussel eller Zhao Jiabi (født 23. april 1699 i Clermont i Auvergne i Frankrike, død 7. mai 1764 til sjøs utenfor Brasil) var en katolsk misjonær tilhørende jesuittordenen som virket i Kina.
Han ankom Macao i Kina den 21. juli 1733, og kom året etter til Beijing. I 1750 ble han misjonprokurator for de franske jesuitter og flyttet til Macao. Der ble han arrestert og ført mot Europa for å sitte i Pombals fengsler, men han døde underveis utenfor Brasil.
Dagfinn Høybråten
Han var formann i Kristelig Folkepartis Ungdom 1979–1982. Høybråten har vært med i den politiske ledelsen i flere regjeringer som Kristelig Folkeparti har deltatt i siden 1980-årene, både som politisk rådgiver for kirke- og undervisningsminister Kjell Magne Bondevik 1983–1986, senere som statssekretær i Finansdepartementet 1989–1990, helseminister 1997–2000 og 2001–2004 samt arbeids- og sosialminister 2004–2005. Høybråten er særlig kjent for skjerpingen av tobakksskadeloven han fikk gjennomført til tross for stor motstand fra mange hold.
Høybråten er utdannet statsviter og har yrkesbakgrunn fra Kommunenes Sentralforbund og som direktør i Trygdeetaten.
Bakgrunn, utdannelse og tidlig karrière
Dagfinn Høybråten ble født i Oslo som sønn av kirkeverge og veterinær Per Høybråten (1932–1990) og laborant Åse Margrethe Hallen (1929–). Han er oppvokst i Oslo, men bodde tre år i Sandnes mens faren var kontrollveterinær der. Faren var politisk aktiv i Kristelig Folkeparti, blant annet som statssekretær og vararepresentant til Stortinget fra Oslo 1973–1977.
Dagfinn Høybråten tok examen artium ved Kristelig Gymnasium i Oslo i 1976 og er cand.polit. med statsvitenskap og offentlig rett fra Universitetet i Oslo fra 1984. Han har også ett års samfunnsvitenskapelige studier fra Luther College i Iowa.
Han var 1. nestformann i Kristelig Folkepartis Ungdom 1978–1979 og formann 1979–1982. Han satt i Kristelig Folkepartis sentralstyre sammenhengende 1979–1997. Erfaring fra Stortinget fikk han som personlig sekretær for parlamentarisk leder Lars Korvald 1978–1981. Da Kristelig Folkeparti og Senterpartiet gikk inn i Kåre Willochs regjering i 1983, ble Høybråten politisk rådgiver for statsråd Kjell Magne Bondevik i Kirke- og undervisningsdepartementet frem til 1986. I Jan P. Syses regjering 1989–1990 var han statssekretær i Finansdepartementet.
Da Willochs regjering gikk av begynte han som spesialkonsulent i Kommunenes Sentralforbund (KS). Etter fire år i organisasjonen ble han dens direktør 1990–1993. Han var medlem av Norges Banks hovedstyre 1991–1997 og satt i styret i Det Norske Misjonsforbund 1993–1995. I 1990-årene var han også engasjert i Oasebevegelsen.
Statsråd, stortingsrepresentant og senere arbeid
Ved siden av en karrière i embetsverket var han medlem av Akershus fylkesting 1984–1991, medlem av KrFs skatte- og trygdeutvalg 1986–1989, leder av KrFs programkomité 1986–1991 samt leder av KrFs økonomi- og næringsutvalg 1992–1993. Han tiltrådte stillingen som rådmann i Oppegård kommune i 1994, der han jobbet frem til han i 1997 ble utnevnt til trygdedirektør og sjef for Rikstrygdeverket. Høybråten satt som trygdedirektør i perioden 1.1.1997–18.6.2004, men hadde permisjon fra stillingen mens han var helseminister fra oktober 1997 til mars 2000 og fra oktober 2001 til juni 2004.
Etter stortingsvalget 1997 ble Høybråten statsråd for helsesaker i Sosial- og helsedepartementet i Kjell Magne Bondeviks første regjering fra 17. oktober 1997 til regjeringen gikk av den 17. mars 2000. Etter stortingsvalget i 2001 ble Kjell Magne Bondeviks andre regjering utnevnt, hvor Høybråten ble statsråd i Helsedepartementet fra 19. oktober 2001 til 18. juni 2004 da han ble statsråd i Arbeids- og sosialdepartementet frem til regjeringens avgang den 17. oktober 2005. Som Helseminister frontet Dagfinn Høybråten et totalforbud mot røyking på alle serverings- og utesteder. Dette ble innført med endringer i lov om vern mot tobakksskader (røykeloven) fra 2004 etter stormende protester fra mange hold. Mange av protestene dempet seg etter en stund, og loven har i ettertid blitt framhevet som et godt eksempel på politisk mot og gjennomføringskraft. Selv mottok han Røykfriprisen i 2002 for sitt arbeid. I 2006 mottok han også LHLs ærespris for arbeidet med røykeloven. Høybråten var også sentral i sammenslåingen av arbeidsmarked, trygd og sosialtjenester, også kjent som NAV-reformen.
Alene
Alene kan vise til:
Dagfinn Høybråten
Statsråd, stortingsrepresentant og senere arbeid
Da Valgerd Svarstad Haugland og resten av partiledelsen trakk seg i 2004 grunnet det dårlige kommunestyre- og fylkestingsvalget året før, ble Høybråten valgt til ny partileder på et ekstraordinært landsmøte. Han ble valgt inn på Stortinget for første gang fra Rogaland i 2005 og ble da også parlamentarisk leder for partiet. Etter et år i Stortingets kontroll- og konstitusjonskomité ble han i 2006 medlem av Stortingets utenrikskomité, hvor han ble værende frem til han ble permittert. Han var ellers medlem av Stortingets delegasjon til Nordisk råd fra 2005, medlem av delegasjonen til Europaparlamentet fra 2006, president i Nordisk råd 2007–2008 og medlem av Europautvalget fra 2009.
Den 2. oktober 2010 fortalte Høybråten til NRK at han ville gå av som partileder på landsmøtet i april 2011, og at han heller ikke ville ta gjenvalg som stortingsrepresentant i 2013. På landsmøtet i 2011 ble Knut Arild Hareide valgt som ny partileder. Hans Olav Syversen tok over som parlamentarisk leder etter Høybråten ved utgangen av stortingssesjonen 2010/2011. Høybråten tok samtidig over som 5. visepresident i Stortinget etter Line Henriette Hjemdal.
I desember 2012 ble det kjent at Høybråten ville få permisjon fra Stortinget fra mars 2013 og ut stortingsperioden for å tiltre som generalsekretær i Nordisk ministerråd. Kjell Arvid Svendsen rykket opp om fast representant for resten av stortingsperioden. I mars 2019 overtok Paula Lehtomäki stillingen som generalsekretær.
I 2016 ble Høybråten valg inn som styremedlem i «Board of International Advisors» i det Shanghai baserte Fudan Development Institute. Han var 2018–2023 leder av Sannhets- og forsoningskommisjonen, som gransket fornorskingspolitikk og urett gjort mot samer, kvener og norskfinner.
1. april 2019 tiltrådte han som generalsekretær i Kirkens Nødhjelp.
Vaksinealliansen Gavi
Høybråten ble valgt som uavhengig styremedlem i den globale vaksinealliansen GAVI i 2006. I 2011 ble han valgt til styreleder i vaksinealliansen. Han etterfulgte Mary Robinson, Gracca Machel og Nelson Mandela i dette vervet og er den lengst sittende styreleder i organisasjonen. Gavi ble etablert i 2000 som et samarbeid mellom offentlig og privat sektor med et felles mål om å redde barns liv og bedre folks helse gjennom å øke tilgangen til vaksinering i verdens fattigste land.
Dagfinn Høybråten har etter han gikk av som styreleder i desember 2015 tatt på seg oppgaven som spesialutsending for Gavi Alliansen.
Utmerkelser
I 1999 ble Høybråten utnevnt til ærespresident av Yiyang Central Hospital i Hunan-provinsen i Kina. Sykehuset ble grunnlagt i 1906 av Høybråtens oldefar, Jørgen Edvin Nilssen. I 2004 ble det åpnet for at statsråder etter fire års tjenestetid ble tildelt St. Olavs Orden, som Høybråten da ble kommandør av. I 2005 ble han utnevnt til æresdoktor i rettsvitenskap ved Luther College i Iowa.
Swellendam
Swellendam er en liten by i provinsen Wes-Kaap i Sør-Afrika. Den har omtrent 30 000 innbyggere. Byen er et av de eldste stedene med europeisk bosetning i Sør-Afrika, og har derfor noen flotte eksempler på kappnederlandsk arkitektur.
Tidlige reisende og utforskere som besøkte Kapp på 1500–tallet handlet med khoikhoiene som levde ved kysten. Da nederlandske Ostindiske kompani (VOC) etablerte en forsyningsstasjon ved Kapp i 1652, utvidet handelen seg innover i landet så langt som til Swellendam. I 1743 ble Swellendam erklært som et magisterdistrikt, det tredje eldste i Sør–Afrika, og ble oppkalt etter guvernør Hendrik Swellengrebel og hans kone Helena Ten Damme. Denne ytre bosetningen ble raskt en innfartsport til det indre av landet, og ble besøkt av mange kjente utforskere og reisende, inkludert Le Vaillant (1781), lady Anne Barnard (1798), Burchell (1815) og Bowler (1860).
Etterhvert ble det etablert en landsby på den andre siden av distriktet hvor håndverkere inkludert tallrike vognmakere og handelsmenn slo seg ned. For reisende og utforskere var tjenestene til landsbyen uvurderlige, siden Swellendam var den siste utposten med sivilisasjon i det østlige grenseområdet.
I 1795 førte vanstyre og mangelfull oppfølging fra VOC til at de lenge forsømte burgherne i Swellendam gjorde opprør. De erklærte seg som republikk, men denne ble kortvarig på grunn av den britiske okkupasjonen av Kapp. Med britiske nybyggeres ankomst på begynnelsen av 1800-tallet, blomstret Overberg, og dens hovedstad, Swellendam, ble snart hjertet av det merkantile imperiet til Barry og Nephews, opprettet av Joseph Barry. Innen midten av det 19. århundre hadde de østlige distriktene blitt kolonisert av britiske nybyggere, og Swellendam var en blomstrende metropol. Byen tjente som en brukbar forsyningsstasjon på den lange, sakte reisen opp langs kysten. I dag er Swellendam et blomstrende agrikulturelt område og har mange attraktive og historiske bygninger som minner om dens fortid.
Leptura aethiops
Leptura aethiops er en av blomsterbukkene (Lepturinae), en bille som tilhører trebukkene (Cerambycidae). Denne arten finnes bare i Danmark i Norden.
Utseende
En middelsstor (10–15 mm), slank, blankt svart trebukk. Den er den eneste nordiske blomsterbukken som er helt svart (Stenurella nigra er svart med rød underside på bakkroppen). Antennene er omtrent så lange som kroppen. Pronotum er klokkeformet sett ovenfra, med spisse bakhjørner som er like brede som dekkvingene. Disse er tilsmalnende fra de rundede skuldrene bakover. Beina er ganske lange.
Levevis
Leptura aethiops har larver som lever i død ved av løvtrær, som lind, or, hassel og selje, også i furu. De finnes helst på fuktige, skyggefulle steder. De voksne (imago) finnes i juni og juli, de er varmeelskende og oppsøker gjerne åpne blomster, som vendelrot på jakt etter nektar og pollen.
Utbredelse
Den er utbredt i Europa, men ikke lengst vest. Østover er den utbredt i Asia til Sibir og Japan. I Norden finnes arten bare i Danmark.
Nystad
Nystad (finsk: Uusikaupunki) er en finsk by og kommune i landskapet Egentliga Finland. Byen ble grunnlagt av Gustav II Adolf i 1617, og har i dag 15 878 innbyggere (2010). Byen er enspråklig finsk.
Freden i Nystad, en fredsavtale mellom Sverige og Russland, ble underskrevet her i 1721.
Siden 1960-tallet har byen hatt bilproduksjon i regi av Valmet. Valmet Automotive hadde fram til 1992 et samarbeid med SAAB, senere har det blitt produsert andre bilmerker ved fabrikken, deriblant Opel og Porsche.
Sibyllens orakler
Sibyllens orakler (latin: Oracula Sibyllina) er et religiøst, profetisk skrift skrevet i versemålet heksameter av flere forskjellige ukjent forfattere mellom 180 f.Kr. og 300-tallet e.Kr. Verket er svært omfattende, og den bevarte delen av det består av 12 (eller 14) bøker, med i alt 4 000 verselinjer. Innholdet veksler mellom de ulike delene av verket, og inneholder tankegods fra både jødedom, romersk religion og kristendom.
De eldste delene av verket er trolig bok 3-5, som har et jødisk innhold, mens de yngste delene av verket er den korte bok 6 med rent kristent innhold, og bok 7-8 som også er preget av kristen tro og tanke.
«Sibyllens orakler ble raskt oversatt til latin, og øvet stor innflytelse i Vesten. Kirkelærere som Lactantius og Augustin siterer dem en rekke ganger. I dette tilfellet er Augustin mindre kritisk enn han er overfor andre apokryfe skrifter, og han anser det sannsynlig at sibyllen virkelig profeterte om Kristus.» Utdrag fra teksten er oversatt til norsk i antologien Tidligkristne apokryfer, 2011.
Macroleptura thoracica
Utseende
En ganske stor (18–28 mm) og kraftig trebukk – Europas største representant for Lepturinae. Det er stor forskjell mellom kjønnene- hunnen er ensfarget brunrød bortsett fra hodet som er svart, mens hannen har rødt pronotum og svarte dekkvinger. Antennene er rundt halvparten så lange som kroppen. Beina er mørke.
Levevis
Larven utvikler seg i svært grove (60–100 cm diameter), stående tørrtrær eller høystubber av løvtrær, særlig osp. Trærne må være angrepet av hvitråte. Slike trær er ganske sjeldne, dette kan kanskje forklare hvorfor arten er så sjelden. Larveutviklingen tar 3-4 år. De voksne billene er funnet mellom slutten av juni og begynnelsen av august, i motsetning til de fleste andre blomsterbukker besøker de sjelden blomster.
Utbredelse
Arten er utbredt i det sørlige Europa sør til Romania, mot øst til Sakhalin og Japan. Arten er funnet noen ganger i det sørvestlige Finland, men det er usikkert om den har overlevd der fram til i dag.
Ilsvika
Ilsvika er et område relativt sentralt i Trondheim. Det er det nordvestligste området av Trondheim og grenser mot Ila, Skjæringen, Bymarka og Trondheimsfjorden. Området domineres av nyere blokkbebyggelse fra etter år 2000, og en gammel trehusklynge i idylliske Ilsvikøra. Gjennom bydelen renner Ilabekken som nylig er gjenåpnet etter å ha blitt lagt i rør på 1960- og 1970-tallet.
Området betjenes av AtBs rute 28 Ilsvika–Pirbadet og rute 21 Trolla - Pirbadet.
Vestvannene
Vestvannene, eller Vestvatna, er en betegnelse på innsjøene Bandak, Kviteseidvatnet (med Sundkilen) og Flåvatn i Skiensvassdraget. Navnet har sannsynligvis oppstått ved at det er blitt brukt av skippere og mannskap på passasjer- og lastebåtene som trafikkerte kanalene i vassdraget, Bandak–Norsjøkanalen og Norsjø–Skienkanalen, som i dag utgjør Telemarkskanalen.
Downs syndrom
Downs syndrom er en genetisk tilstand som fører til varierende grad av funksjonsnedsettelser. Det er forårsaket av en kopi eller delvis kopi av det 21. kromosomet som er til stede. Syndromet er oppkalt etter den britiske legen John Langdon-Down som beskrev tilstanden på slutten av 1800-tallet. Diagnosen kan stilles under graviditeten ved fostervannsprøve. Før ble begrepet «mongolisme» brukt fordi mennesker med Downs syndrom har en epikantisk fold. Dette trekket forekommer også hos andre genfeil (som Edwards syndrom), og kan være utydelig hos de som har mosaikk, og uttrykket har gått ut av bruk.
Det er tre typer Downs syndrom: Trisomi 21 er den mest vanlige; ca. 95 % har denne typen. Ved trisomi 21 har alle kroppens celler et ekstra kromosom nummer 21. De resterende (ca. 1–4 %) har enten translokasjon eller mosaikk. Ved translokasjon har en bit av kromosom 21 festet seg til et annet kromosom. Ved mosaikk har bare noen av kroppens celler et ekstra kromosom 21.
Den danske professoren Dyre Trolle (1914–2002) var den første som observerte at graviditeter hvor fosteret har Downs syndrom, fremviser lave verdier av hormonet østriol.
Symptomer
Personer med Downs syndrom har et karakteristisk utseende, men det kan variere noe. Vanlige kjennetegn er de følgende: smale og skråttstilte øyeåpninger, hudfold over den indre øyevinkelen (epikantus), rundt hode (iblant med flatt bakhode og rikelig med nakkehud), små ører, åpen munn med en tilsynelatende stor tunge, liten nese med flat neserot, korte og brede føtter og hender (hendene har kort, og ofte kroket, lillefinger, og i håndflaten kan man se en eneste tverrgående hudfold), sparsomt utviklede kjønnskarakteristika.
Personene er i tillegg kortvokste, har hyperfleksible ledd og som regel lavere muskelspenning enn normalt. I tillegg til det karakteristiske utseende har mange med Downs syndrom medfødte hjertefeil (flere typer; kan som regel opereres). En del har dessuten misdannelser i mage-tarmkanalen. Hyppigheten av leukemi og infeksjoner er økt. Personene har tendens til luftveisinfeksjoner, ofte med nedsatt hørsel som følge. Hypotyreose (lavt stoffskifte) kommer iblant snikende, og det er vanskelig å oppdage.
Personer med Downs syndrom viser forsinket utvikling, både psykisk og fysisk, og for tidlig aldring med demens er vanlig.
Sannsynlighet
Sannsynligheten for å få barn med Downs syndrom stiger med økende alder hos moren fra omkring 35-årsalderen. I gjennomsnitt opptrer Downs syndrom ved én av 700 fødsler. Tilstanden kan forekomme tilfeldig, men er hyppigere blant barn av eldre mødre. For aldrene 20, 35 og 40 år er sannsynligheten henholdsvis 1:1500, 1:400 og 1:100. Hos kvinner over 45 år er hyppigheten 16 på 1 000 fødsler. På grunn av den økte sannsynligheten tilbys kvinner over 38 år fosterdiagnostikk. Det er få kvinner som får barn senere enn 45, men sannsynligheten for å føde et barn med Downs syndrom blir høyere jo eldre kvinnen er. De aller fleste barn med Downs syndrom fødes imidlertid av yngre mødre, ettersom det er denne aldersgruppen som får flest barn. Dersom man har fått ett barn med Downs syndrom, ligger gjentagelsessannsynligheten på 1/2–1 % i et senere svangerskap. Unntak gjelder dersom en av foreldrene er bærer av en translokasjon.
Nøkkeltall
Rundt 1 av 700 fødte barn har Downs syndrom. Gjennomsnittlig forventet levealder fra fødsel er over 60 år, og 10 prosent lever til de er 80. Statistisk Byrå bekreftet sist år at forekomsten nå er sunket til 1 av 1500 – altså halvert. Bortfallet skyldes sannsynlig økt abortforekomst. I Danmark fødtes det per 2017 omtrent ingen barn med Downs Syndrom på grunn av abort.
Registerundersøkelsen av 2007 antar at det er rundt 94 prosent av mennesker med Downs syndrom som i 25-årsalderen har gjennomført videregående skole/grunnskoleutdanning. I samme undersøkelse vises det til at det er rundt 4,7 prosent menn og 7 prosent kvinner, som ved 27-årsalderen er i inntektsgivende arbeid (arbeid med inntekt over 0,5 G eller mer, i et bestemt år). Det må understrekes at registerundersøkelsen omhandler barn født mellom 1967-76, og som derfor var født før HVPU-reformen, og også før Karlstadmodellen (se nedenfor) og andre nyere spesialpedagogiske metoder ble tatt i bruk.
Mennesker med Downs syndrom har stemmerett ved fylte 18 år, som andre borgere.
Utvikling
Nyfødte barn med Downs syndrom har generelt normal fødselvekt og lengde. Hvis barnet ikke har tilleggsplager eller sykdommer, kan barnet ammes som vanlig. Det følger ofte med «slapp» muskeltonus med Downs syndrom. Dette betyr at barnet kan ha hypermobile ledd, og kjennes som en «tøydukke», det vil si mangler noe av den fastheten og spensten som man forventer hos små barn. Dette er ikke farlig eller til hinder for vanlig fysisk utvikling, men avhjelpes med råd og trening fra fysioterapeut. For eksempel er det vanlig at barn får en vane med å ligge med bena rett ut fra kroppen, noe som ikke er sunt. Barna må derfor lære gode sitte- og liggestillinger som «strammer» leddene, istedenfor å provosere frem mer bevegelighet.
Vekst og vekt
Når det gjelder vekt- og vekstøkning, vil denne generelt være mindre enn hos andre barn. Det foreligger egne skjemaer for vekt- og vekstøkning som skal brukes ved helsekontroller. Mennesker med Downs syndrom er vanligvis lavere enn gjennomsnittet i befolkningen, men dette vil også være avhengig av foreldrenes høyde og den genetiske arv generelt hos den enkelte.
Spisesituasjonen
Barn med Downs syndrom kan ha problemer ved overgang fra melk/grøt til fast føde. Dette kan skyldes ulike former for sensitiviteter gjerne i forhold til matens konsistens. Når barn generelt lærer seg å spise fast føde knuses maten mot ganen ved hjelp av tungen. Ettersom barnet vokser til ankommer tennene og barnet vil etterhvert lære seg å tygge maten. Det er denne overgangen som virker vanskelig for barn med Downs syndrom. Selv om barnet har utviklet tenner fortsetter det å benytte tungen. Barn med Downs syndrom kan derfor ha vansker med å få i seg mat med biter, feks middag med poteter, brødskiver osv. Spisevansker opptrer hos ca. 80 prosent hos barna. Om barnet har spisevansker, så kan Barnehabiliteringstjenesten i fylket hjelpe til med råd og tips, samt oppfølging. Der finnes det spiseteam som har god erfaring på området. Det finnes gode metoder som avhjelper dette over tid, og det finnes også muligheter for ernæringstillegg til barn som ikke får i seg nok næring. Etterhvert som barnet vokser til, vil spisevanskene vanligvis gå over. Allikevel er det ofte enkle ting som kan gjøres for å lette på spiseproblemene. Det å knuse middagen med gaffel eller bruk av en stavmikser kan ofte være nok til at barnet problemfritt får i seg den nødvendige maten og de næringsstoffene det vil behøve.
Bleiebruk
Antageligvis på grunn av den manglende «stramheten» i kroppen, og dermed begrenset kontroll over lukkemekanismene i tarm- og urinveissystemet, kan det også ta tid før barnet klarer å slutte med bleier. Etter fylte 5 år, gis det bleier på blå resept til dem som har dette behovet via HELFO. Vanlig bleiesluttsalder er 2–4 år, men opptil 20-30 prosent av 6-åringer bruker nattbleie, og det regnes ikke som sengevæter før barnet fyller syv år. (20 prosent tisser i senga). Det er sjeldent at de bruker bleie om dagen etter 5–6 år.
Tale
Barn med Downs syndrom kan også ha store problemer med å forme ord verbalt. Dette henger ikke sammen med forståelsen av ordene eller evnen til å skjønne hva andre sier. Manglende verbal tale, eller store problemer med verbal tale, kan føre til at barnet blir undervurdert i forhold til sine evner. Det kan også skape frustrasjon ved ikke å bli forstått. Mange barn blir etterhvert flinke ordbrukere, men et hovedanliggende bør være at barna får et språk for deltakelse, og at de blir sett og støttet i samhandling med andre. I tillegg til tegn-til-tale og Karlstadmodellen (se nedenfor), finnes det andre alternative kommunikasjonstreningsmetoder og hjelpemidler som blant annet dataprogrammet «Skrive med bilder», ordbildemetoden, talemaskin, ganeplater, lydtrening mv. Hva som passer best må tilpasses det enkelte barnet.
Læring/opplæring
Kognitiv forståelse hos barn med Downs syndrom er meget variert. Mange klarer seg meget godt i skolen, mens andre har det vanskelig. På grunn av denne variasjonen i hvordan syndromet arter seg, er det viktig å vurdere barnets evner individuelt. Læreproblemer man finner hos disse barna kan finnes også hos barn uten Downs syndrom. Dette betyr at foreldre kan benytte seg av generelle tilbud for målrettet spesialbehandling. Barn med Downs syndrom har et bredt spekter av evner, og det finnes ingen metoder som kan forutsi grensen for deres muligheter. Derimot kan man ganske tidlig tilrettelegge optimale læringsprosesser for hvert barn. Emosjonelle og sosiale evner følger en mer normal utvikling med variasjon for hvilken type kognitiv dysfunksjon barnet lider av. På et meget tidlig stadium av barnets utvikling er den sosiale og emosjonelle fordrøyningen i gjennomsnitt en til tre måneder.
Karlstadmodellen
I Norge er det vanlig at barn med Downs syndrom får tilbud om språkstimulering etter Karlstadmodellen, som forskere i Karlstad, Sverige har utarbeidet. Karlstadmodellen er en helhetlig modell for språkstimulering; den er utviklet av Iréne Johansson, en svensk professor i spesialpedagogikk og fonetikk. Det understrekes at Karlstadmodellen er en tankemodell omkring språkstimulering som bygger på forsknings-, utviklingsarbeid og erfaring med barn med store innlærningsvansker. Modellen presenterer en idé om hvordan en kan omsette forskning til praktisk spesialpedagogisk arbeid. Dette arbeidet har pågått siden begynnelsen på 1980-tallet. Modellen er praksisrelatert og basert på forskning omkring vanlige barns språkutvikling og forskning og erfaring omkring barn med store språk- og kommunikasjonsvansker.
Modellen er utviklet innenfor tre integrerte deler som består av forskning, praktiske og didaktiske konsekvenser og kunnskapsspredning. Modellen kan tilpasses og anvendes overfor barn, unge og voksne med ulike typer språk- og kommunikasjonsvansker. Bruk av tegn som støtte til talen og som pedagogisk virkemiddel er integrert i modellen. Denne metoden, som kalles Tegn-til-tale, brukes vanligvis med et hovedtegn som støtte. Det bli da slik at feks i setningen «skal vi spise?», brukes kun tegnet for «spise».
Flere studier demonstrerer en positiv sammenheng mellom opplæring i Tegn-til-tale og taleutvikling. Launonen (1996, 2002) fant at barn med Downs syndrom som hadde fått Tegn-til-tale opplæring i alderen 6-36 måneder, gjennomsnittlig brukte flere talte ord da de var tre og fire år gamle, enn en sammenligningsgruppe som ikke hadde Tegn-til-tale opplæring, men ellers hadde fått de samme tiltakene på andre områder.
Verdens Downs syndrom-dag
Den første internasjonale Downs syndrom-dagen ble markert den 21. mars 2006. Datoen henspiller på kromosompar 21, som ved Downs syndrom har et ekstra tillegg. Det var de to organisasjonene Downsyndrome International og European Downsyndrome Association (EDSA) som sto bak stiftelsen av denne datoen som internasjonal dag for mennesker med trisomi 21. Internasjonalt er datoen blitt en innarbeidet dag for feiring, med en rekke arrangementer som blant annet maratonløp, prisutdelinger, konferanser, og så videre. I Norge laget Norsk nettverk for Downs syndrom (NNDS) en postkortkampanje i anledning dagen den 21. mars 2008, under mottoet «Vi vil også være med!». NNDS ønsker å videreutvikle dagen med flere arrangementer i påfølgende år.
Den 21. desember 2011 erklærte FNs generalforsamling i en resolusjon at 21. mars skal være den internasjonale Verdensdagen for Downs syndrom.
Landskonferansen om Downs syndrom
I 2000 ble den første Landskonferansen om Downs syndrom arrangert på Hamar. Siden har konferansen blitt et viktig møtested for oppdatert forskning, erfaring og kunnskapsutveksling om Downs syndrom. Konferansen holdes annethvert år, og den holdes på ulike steder i landet. I 2002 var det Sandefjord som var vertskapsby, i 2004 var det Kristiansund, og deretter Tromsø i 2006. Stavanger avholdt konferansen i 2008. Da deltok 450 deltakere fra hele landet, både familier og fagfolk. Konferansen varer i 3 dager, og bygges rundt en rekke forelesninger, foredrag og kurs, som favner mange sider ved det å ha Downs syndrom. Konferansen arrangeres i samarbeid med Habiliteringstjenesten, NNDS, Ups&Downs med flere.
Ytelser og støtteordninger
Når et barn med Downs syndrom er født, er det en rekke støtteordninger og ytelser som kan hjelpe familien. Disse ytelsene og støtteordningene er ikke forbeholdt mennesker med Downs syndrom, men tilfaller alle som er i ulike pleie- og omsorgssituasjoner som utløser denne hjelpen. Men siden Downs syndrom er en fastsatt diagnose, vil det være et tydeligere behov enn om det var en usikker diagnose, og det er også ulike rundsskriv som fastsetter visse krav på grunn av diagnosen Downs syndrom. Feks er det rett til hjelpestønad fra babystadiet av, når diagnosen er Downs syndrom.
Noen aktuelle ytelser og støtteordninger
Pleiepenger, omsorgspenger (med utvidet rett til dekningen av fravær fra jobb på grunn av funksjonshemmet barn) og opplæringspenger til foreldre etter folketrygdloven kapittel 9, grunn- og hjelpestønad/forhøyet hjelpestønad til barnet etter kapittel 6, hjelpemidler etter kapittel 10, stønad til aleneforeldre med funksjonshemmede barn (inntil barnet er 18 år) etter kapittel 15 mv. Etter sosialtjenesteloven § 4-2, kan det blant annet ytes tjenester som avlastning, støttekontakt og omsorgslønn.
Annen hjelp
Det foreligger også en rett til spesialpedagogisk hjelp fra før opplæringspliktig alder i henhold til opplæringsloven § 5-7. Dette er gjerne knyttet til barnehagestart, men bør begynne før. Det er svært viktig at både barnet og foreldrene får tidligst mulig hjelp. I prinsippet kan tidlig innsats initieres og søkes om fra sykehuset. Slik kan foreldrene også spares for en del søknader og byråkrati. Tiden som brukes på spesialpedagogisk hjelp i barnehagen, skal trekkes fra foreldrebetalingen. Dette skal tilsvare det faktiske timeantall som er gitt til slik opplæring, noe som kommer fram av sakkyndig utredning og vedtak fra kommunen/barnehagen.
Det er også rett til spesialundervisning i henhold til opplæringsloven § 5-1 fra skolestart. I tillegg skal det utarbeides en individuell plan, som fanger opp hvilke mål det er for det enkelte barnet, og hvem som har ansvar for at målene nås. Det skal også være et samarbeid med PPT, og etter behov skal det tilbys fysioterapi, logoped og andre hjelpetiltak som feks ernæringsteam ved Barnehabiliteringstjenesten, munnmotoriskteam (ved trening av muskler rundt munnen), mv. En annen viktig samarbeidsinstans i Norge er Statlig spesialpedagogisk støttesystem (Statped). Statped kan bistå kommunen/fylkeskommunen (eks PPT) og foreldre i utredning, i kompetanseutvikling, veiledning m.m. for å sikre et best mulig opplæringstilbud i hjemmeskolen. Det kan også foreligge rett til ortopediske tilpasset såler og sko. Man får sko og såler, og betaler kun en egenandel. Til barn kan det ytes flere enn 2 par sko/støvler per år, ettersom behovet tilsier det.
Verdidebatten
I Norge som i andre land har det vært debatt om både muligheten til å fastsette diagnosen Downs syndrom ved fostervannsprøve eller ved andre metoder, og muligheten til å fjerne fostre på bakgrunn av funksjonsnedsettelsen.
Hjemmel til å velge bort et foster med Downs syndrom gis i abortloven § 2. Der fastsettes det blant annet at provosert abort etter 12. svangerskapsuke kan foretas når det «er stor fare for at barnet kan få alvorlig sykdom, som følge av arvelige anlegg, sykdom eller skadelige påvirkninger under svangerskapet».
Videre er argumentene mot muligheten til selektiv abort at mennesker med Downs syndrom i hovedsak ikke lider. Downs syndrom er ikke forbundet med en smertefull eller livstruende tilværelse, og mennesker med Downs syndrom lever stort sett gode liv, også om de har ulike fysiske plager tilknyttet syndromet.
Det er også argumenter som går ut på at foreldre i en valgsituasjon ikke får nok informasjon og kunnskap til å foreta reelle valg, når de får beskjed om at barnet de venter har Downs syndrom. Mye av informasjonen er basert på utrangert kunnskap, eller blir gitt av mennesker som ikke har god nok innsikt i hva det vil si å vokse opp med Downs syndrom, eller være foreldre til barn med Downs syndrom. I Oslo har foreldreforeningen Ups&Downs tilbudt seg å gi informasjon til gravide som venter et barn med Downs syndrom, ved å dele sine erfaringer om familiestituasjonen.
Mennesker med Downs syndrom har også uttrykt sterk følelse av diskriminering i denne forbindelsen. I situasjoner der en debatt om dette temaet raser i media, får ulike foreninger og politikere mange henvendelser fra mennesker med syndromet, som oppfatter denne debatten dit hen at de føler seg uønsket i samfunnet generelt.
Et argument for muligheten til selektiv abort er i kvinners rett til valg over eget liv, og at det kan medføre en ekstra belastning å følge opp et barn med Downs syndrom. Disse argumentene settes da igjen opp mot at samfunnet ønsker å bistå familiene gjennom et godt regelverk som skal ivareta behovene gjennom ytelser og hjelp.
Canadas Grand Prix 2006
Canadas Grand Prix 2006 var et Formel 1-løp arrangert 23. juni – 25. juni 2006 på Circuit Gilles Villeneuve i Canada. Det var det niende løpet i Formel 1-sesongen 2006.
Rapport
Bortsett fra ved ett tilfelle var ikke Fernando Alonso truet under dagens løp i Canada. Han vant foran Michael Schumacher som passerte Kimi Räikkönen på den siste runden før mål.
Juan Pablo Montoya og Nico Rosberg kolliderte på den første runden. Rosberg måtte kutte en sjikane for å holde Montoya bak seg, noe som førte til at colombianeren bestemt mente at Rosberg burde slippe ham forbi og kampen dem i mellom førte til at de krasjet og Rosberg var ute av løpet. Montoya måtte bryte en stund senere etter at han var borti en av kantene rundt banen.
Kimi Räikkönen fikk problemer med å få skiftet høyre bakhjul ved det første depotstoppet på grunn av en feil med clutchen, men de klarte imidlertid å få skiftet dekket til slutt. Problemene med clutchen førte også til at han kvelte bilen ved det andre stoppet, og tapte noen sekunder der også.
Sikkerhetsbilen var ute flere ganger, og spilte også en viktig rolle ettersom den bidro til å samle feltet rett før slutt. Dermed fikk Michael Schumacher en mulighet til å komme helt opp i ryggen på Räikkönen, der han klarte å utnytte en førerfeil fra finnen på den siste runden.
David Coulthard klarte å passere Jenson Button helt på slutten, og sikret dermed 8.-plassen for Red Bull.
Hjemmefavoritten Jacques Villeneuve så bra ut helt frem til 59. runde da han satte bilen sin i veggen.
Diyarbakır (provins)
Diyarbakır er en av Tyrkias 81 provinser. Provinsens areal er 15 355 km². Administrasjonssenteret ligger i byen Diyarbakır.
Provinsen ligger sørøst i Tyrkia og grenser til provinsene Malatya, Elazığ og Bingöl i nord, Muş i nordøst, Batman i øst, Mardin i sør, Şanlıurfa og til Adıyaman i øst.
Distrikter
Provinsen Diyarbakır består av sytten distrikter:
Et Norge i krig
Et Norge i Krig er et norsk humorpreget radioprogram som gikk på P3 i 2004. Programmet var av og med Kristopher Schau, Morten Ståle Nilsen og Øystein Karlsen. Innholdet bestod av "makabre essays og tok et oppgjør med norsk dobbeltmoral, ispedd tung rockemusikk". Programmet ble omstridt og etter få uker bestemte daværende kringkastingsjef, John G. Bernander, å ta det av lufta.
Et Norge i krig var et av P3 mest populære programmer og hadde jevnt over ca 100 000 lyttere.
Det skulle egentlig starte høsten 2003, men på grunn av en konflikt mellom Kristopher Schau og P3 ble programmet utsatt i ett år.
Aktivt kull
Aktivt kull eller aktivisert kull er en generell betegnelse på karbonmateriale som for det meste framstilles fra trekull. Materialet har et eksepsjonelt høyt overflateareal; ett gram aktivt kull har en overflate på omkring 500 m², og inneholder et stort antall mikroporer. Dette kan i seg selv gi tilstrekkelige aktive egenskaper, men kan også forbedres ytterligere med kjemisk behandling slik at 1 gram kan få en overflate opp til 1500 m². Dette kan bestemmes ved å måle absorpsjon av nitrogengass.
Aktivt kull vil binde mange stoffer til overflaten ved adsorpsjon, men også ved absorpsjon. Dette kan binde forurensninger og giftstoffer eller andre spesifikke stoffer. Dette har en rekke anvendelser, for eksempel:
Aïr
Befolkningen i området rundt Aïr er fremfor alt tuareger som lever et nomadisk liv og i hovedsak er avhengige av sine kameler og geiter som gir dem melk, kjøtt og skinn som så benyttes i den lokale håndverksproduksjonen. Jordbruksprodukter fra oaser som Timia og Tabeelot byttes mot klær eller salt som kommer med kamelkaravaner fra de fjernere oasene Bilma og Fachi.
Fylkesvei 3696
Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 81 (Aust-Agder).
Aïr
Aïr er kjent for sine klippemalerier som ble til fra 6000-tallet f.Kr. til omkring 1000 e.Kr. I tidligere perioder var Aïr et pastoralt område, noe som illustreres ved bilder av kveg og andre pattedyr, men på 3000-tallet f.Kr. begynte ørkenen å bre seg og tuareger fra nord flyttet inn i regionen. Senere kunst viser kriger med avbildninger av hester og stridsvogner. Særlig berømt er det fem meter høye maleriet av en sjiraff i Dabous, oppdaget i 1999. Grottekunsten i regionen består først og fremst av klippemalerier til å begynne med utført med skarpe steiner, men fra omkring 1200 f.Kr. kan maleriene ha blitt risset inn ved hjelp av metallgjenstander.
Aïr og Ténéré naturreservat ligger i området.
Chen Youliang
Chen Youliang (tradisjonell kinesisk: 陳友諒, forenklet kinesisk: 陈友谅, pinyin: Chén Yǒuliàng, Wade-Giles: Ch'en Yu-liang; født 1320 i Mianyang 沔陽 i det som nå er provinsen Hubei i Kina, død 23. august 1363) var grunnleggeren av opprørerriket Dahan (大漢, Store Han) sent i Yuan-dynastiets tid i Kina.
Bakgrunn
Chen Youliang hadde opprinnelig slektsnavnet Xie 謝. Han kom fra fiskerbakgrunn, og fikk etter hvert arbeid som distriktsembedsmann.
Opprører
Som general i de røde turbaners opprør kjempet han under Ni Wenjun (倪文俊). Chen drepte senere Ni under foregivende at Ni skal ha hatt planer om å myrde Xu Shouhui, deres øverste leder. Senere drepte han også Xu.
I 1357 utropte han seg selv til konge av Han i Jiangzhou (江州, i dag Jiujiang i Jiangxi), og neste år til keiser, etter Xus død. Hans æranavn, og selve rikets navn, var Dahan.
I tiden fra 1359 til 1363 var Chens flåtestyrke den sterkeste i Yangtzeflodens øvre løp. Han var minst like mektig som den unge leder Zhu Yuanzhang, som senere ble keiser av Ming-Kina.
I 1360 innledet Chens flåte og hær en langvarig krig mot Wu – som den gang hadde sitt høykvarter i Jiqing (nå Nanjing) og senere tok navnet Ming i 1368. Et angrep på Wu-hovedstaden slo feil på grunn av Wus utmerkede kunnskap om fiendens slagplaner (noe som nok skyldtes at den del av Chens flåte tidligere samme år hadde byttet side). Krigen kulminerte med slaget på Poyangsjøen der Wu-flåten etter tre dagers kamp klarte å seire over Chen Youliangs større flåte.
En måned etter slaget forsøkte Chens flåte å komme seg ut av Poyangsjøen, og i forsøket falt Chen; han skal ha blitt rammet av en pil i hodet. Han ble 43 år gammel.
Han ble etterfulgt av sin sønn, Chen Li (陳理), som snart etter ble angrepet av Wus flåte og hær. Det tok Wu ytterligere to år å erobre Chens rike, men i april 1365 var Han-riket en saga blott og alle dets områder ble del av Wus maktområde.
Bjørndal
Bjørndal er en drabantby i Bydel Søndre Nordstrand, sørøst i Oslo kommune. Per starten av 2016 var befolkningen på Bjørndal 8 670 personer. En stor andel av befolkningen er barn og unge.
Bjørndal er en ung drabantby; utbyggingen startet i 1983-84. Boligmassen domineres av rekkehus, eneboliger/villaer og lavblokker. Geografisk sett ligger Bjørndal på vestsiden av E6 (høyre side når man kjører fra Oslo). Bjørndal ligger sør for Mortensrud og øst for Hauketo og Holmlia, ellers er det ingen nærliggende strøk, men store grøntområder i tre av fire retninger.
The Masters Tournament
The Masters Tournament er en av de fire store turneringene i profesjonell golf for herrer. Den arrangeres hvert år i april og spilles alltid på Augusta National Golf Club, som er en privat golfklubb i Augusta i den amerikanske delstaten Georgia. Turneringen ble startet i 1934 av blant andre Bobby Jones, som designet Augusta National sammen med banearkitekten Alister MacKenzie. The Masters har offisiell status både på PGA-touren og Europatouren.
Bjørndal
Skoler og barnehager
Bjørndal har to barneskoler, Bjørndal og Seterbråten, samt en ungdomsskole/videregående skole, Bjørnholt. I 2007 åpnet Bjørnholt skole, en ny skole for 8. til 13. klassetrinn. Ved skolen finnes en stor flerbrukshall. Det finnes også flere private og kommunale barnehager i området.
The Masters Tournament
Vinnerens privilegier
På linje med de andre major-turneringene får vinneren av The Masters flere privilegier som gjør karrieren tryggere. Vinneren blir automatisk invitert til å spille i de andre major-turneringene (US Open, British Open og PGA-mesterskapet) de neste fem årene, og får invitasjon på livstid til The Masters. Han får også fem års spillerett på PGA-touren, og invitasjon til The Players Championship i fem år.
Vinneren av The Masters mottar en stor del av premiepotten (i 2008 var førsteprisen 1 350 000 dollar av potten på syv millioner dollar). Vinnertrofeet er en modell av klubbhuset på Augusta, laget i England av over 900 forskjellige sølvstykker. Trofeet har fast plass i klubbhuset, og vinneren får med seg en nøyaktig kopi i sterlingsølv, samt en gullmedalje.
Bjørndal
Næringsliv
Drabantbyen har flere dagligvareforretninger, hvorav én med post-i-butikk, en byggevareforretning og en hurtigmatrestaurant. Det finnes også et legesenter med fastlegetjenester.
The Masters Tournament
Vinnerens privilegier
I tillegg mottar vinneren en karakteristisk grønn blazer som er svært ettertraktet blant profesjonelle golfere. Den grønne blazeren er egentlig den offisielle klubbjakken for medlemmer av Augusta National; vinneren av The Masters blir æresmedlem i klubben. Vinneren får bære den grønne blazeren utenfor klubbområdet i ett år; andre medlemmer må henge av seg jakken når de forlater området.
En annen kuriositet, innført av Ben Hogan i 1952, er at vinneren av turneringen det foregående år får velge menyen på den prestisjefylte banketten Champions' Dinner som avholdes på tirsdagen før turneringen hvert år, der kun tidligere Masters-vinnere og noen få spesielt inviterte gjester får delta. På banketten må vinneren skjenke en av de køllene han spilte med i turneringen til klubbens museum.
Bjørndal
Samferdsel
Bjørndal kan nås med transportselskapet Ruter s busslinjer 71A, 71E og 77, og ligger innenfor vanlig Oslo-takst. Bjørndal ligger utenfor bomringen (Europavei 18).
The Masters Tournament
Banen
Mens de tre andre major-turneringene avholdes på forskjellige baner hvert år, har The Masters vært spilt på Augusta helt siden starten i 1934. For å holde følge med den teknologiske utviklingen innen golfutstyr, som har medført at spillerne slår stadig lenger og rettere, er banen blitt modifisert en rekke ganger for fortsatt å kunne by spillerne på store utfordringer. Blant annet ble gresset på greenene endret fra Bermuda- til fioringress i 1981. Men andre endringer har vært betydelig mer kontroversielle enn denne.
I 1999 introduserte man en såkalt «second cut», en mellomting mellom fairway og rough med cirka fire centimeter langt gress. Denne ble plassert på steder der det tidligere hadde vært gunstig for spillerne å legge utslaget, slik at de nå måtte søke å plassere disse på andre og vanskeligere steder på de allerede svært trange fairwayene. Det ble følgelig vanskeligere å nå inn på greenen på ideelt antall slag.
En annen viktig endring er den økte trevegetasjonen rundt hullene. Særlig i områdene mellom utslagsstedet og fairway har man enten latt trærne vokse seg tette og store, eller man har plantet nye. Spillerne er derfor blitt avhengig av å måtte slå svært presise utslag for å passere gjennom de trange «nåløyene» som leder ut til fairwayen.
Videre er hullene blitt forlenget en rekke ganger. I 2002 ble banens totale lengde øket med nærmere 300 meter, og foran turneringen i 2006 ble seks av hullene forlenget med til sammen 142 meter. Disse endringene ble møtt med en del kritikk, som gikk på at banens etter hvert ekstreme lengde ville favorisere langtslående spillere som Tiger Woods, mens vinnermulighetene til dem som ikke evner å slå like langt ble svekket.
Beste amatør
Syv spillere har vært beste amatør og seinere vunnet turneringen som profesjonell:
I 2019 ble den første nordmannen som deltok i Masters, Viktor Hovland, beste amatør og tildelt The Silver Cup etter en delt 32. plass 3 slag under par.
Massakren på Lod lufthavn
Beskrivelse
Tre medlemmer av Den japanske røde armé var blitt rekruttert av den palestinske gruppen Popular Front for the Liberation of Palestine – External Operations (PFLP-EO), angrep Israels internasjonale flyplass ved Tel Aviv og drepte 26 mennesker og såret 80.