cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Charipinae
Utseende
Knøttsmå (0,8-2 millimeter), blanke, vanligvis svarte snyltevepser.
Levevis
Charipinae er hyperparasitoider som snylter på andre snyltevepser (Aphelinidae, Aphidiinae, Encyrtidae) som i sin tur angriper bladlus, sugere og andre nebbmunner.
Systematisk inndeling
Inndelingen følger
Helje Solberg
Helje Solberg (født 7. mars 1967 i Elverum) er en norsk journalist og redaktør. Hun er nyhetsdirektør i NRK og var før dette ansatt i VG fra 1994. Fra 2014 var hun redaksjonssjef for VGTV og ansvarlig for VGs satsing på levende bilder. Før dette var hun i flere år nyhetsredaktør i avisen.
Hun tok cand.mag. ved Universitetet i Oslo med fagene statsvitenskap, russisk og sosialantropologi i 1993. Hun jobbet i Østlandssendingen fra 1984 til 1988, var sommervikar i Sør-Varanger Avis 1989–1991 og Nationen fra 1992 til 1994. Hun ble journalist i VG i 1994 og senere redaktør i politisk avdeling.
I 1995 vant hun SKUP-prisen for avdekking av medlemsjuks i politiske ungdomsorganisasjoner, den såkalte «AUF-skandalen». Fire personer ble dømt til fengselsstraff på opptil syv måneder for å ha jukset med medlemslistene for å få større partistøtte. I 1996 fikk hun sammen med redaksjonen i VG Den store journalistprisen.
I 1996 gav hun ut boka Karen: en historie om Alzheimer om sykdomsforløpet til legen Karen Sofie Mørstad.
I oktober 2018 begynte hun som nyhetsdirektør i NRK.
«Christian 4. på Trefoldigheden»
'''«Christian 4. på Trefoldigheden»''' er et monumentalmaleri utført i Roskilde domkirke av Wilhelm Marstrand i perioden 1864–66. Maleriet måler 4 x 7 meter og er malt på østveggen i Christian IVs kapell. Det er forsynt med påmalte rammer av Heinrich Hansen.
Maleriet fremstiller det dramatiske øyeblikket under sjøslaget på Kolberger Heide 1. juli 1644 da den 67 år gamle Christian IV ble skadet og mistet synet på høyre øye. Kongen har reist seg opp igjen og maner til fortsatt kamp mot svenskene.
Bakgrunn
Kapellet hvor Christian IV og hans familie ligger begravet sto nærmest tomt i nesten 200 år. I forbindelse med oppblomstringen av nasjonalromantikken på 1800-tallet vokste også interessen og begeistringen for Christian IV. I 1840 fikk Christian VIII idéen til å smykke ut gravkapellet slik at det skulle stå ferdig til 200-årsdagen for kongens død i 1848.
G.F. Hetsch fikk oppgaven med å komme med forslag til gravmonument og Bertel Thorvaldsen tok i mot bestilling på en bronsestatue. I 1844 ble det nedsatt en kommisjon som skulle utarbeide videre forslag og arbeidet ble gitt til kunstmaleren Heinrich Eddelien. Av Christian VIIIs etterlatte dagbøker og brev kan man se at han fulgte nøye med på arbeidet og i et brev skrev han:
Eddelien arbeidet videre, selv om det gikk sakte. Men i 1848 døde Christian VIII og fire år etter var også Eddelien død og dermed stoppet prosjektet opp.
I 1860 tok regjeringen initiativ til å rehabilitere kapellet og Wilhelm Marstrand fikk oppgaven med å fullføre utsmykkingen.
I 1861 sendte Marstrand inn fem akvareller og i 1862 bevilget regjeringen 15,000 riksdaler til oppdraget og det ble overlatt til Marstrand å utføre scenene i stort format. Selve arbeidet i domkirken tok til i 1864 og maleriet ble utført i olje på tørr puss. Arbeidet ble avsluttet i 1866.
Motivet
I 1644 pågikk Torstenssonkrigen og 1. juli var Christian ombord på skipet «Trefoldigheten» som leder for en eskadre på 40 skip. Ved Kolberger Heide, farvannet i den østlige delen av Kielerfjorden vest for Femern kom det til et voldsomt slag mot den svenske flåten. Kongen ble slått i dekk av en skur av splinter fra en istykkerskutt kanon og ble liggende på dekk, tilsynelatende livløs. Da skal han ha reist seg og sagt: «Enn lever jeg!» samtidig som blodet rant fra et ødelagt øye og han manet mannskapet til å fortsette kampen.
Hvor skadet kongen virkelig har vært er omdiskutert. Lars Roar Langslet omtaler skadene slik i sin bok Christian IV : konge av Danmark og Norge:
Christian lot seg ikke portrettere en face etter Kolberger Heide og det finnes derfor ingen malerier av ham hvor man kan se skaden. Den eneste avbildningen man kjenner til hvor man kan se øyeskaden er et medaljeportrett laget av Johan Blum i forbindelse med fredsslutningen i Brömsebro i 1645.
Ved utformingen av oppgaven med å utforme maleriet tok Marstrand utgangspunkt i Hetsch’ og Eddeliens forslag. Deres utkast hadde røtter tilbake til mytene om Christian IV som landets helt og frelser. Noe av bakgrunnen for mytedannelsen var blant annet historikeren Niels Pedersen Slanges Christian IV:s historie som ble omarbeidet av Hans Gram, den kom ut året etter Grams død, i 1749.
Det helt sentrale motivet hos Marstrand er kongen som står i midten. Personen på hans høyre side er legen, på den andre siden står Knud Ulfeldt, han er skadet i armen. Broren Ejler Ulfeldt sees lenger til høyre; også han skadet og bæres bort, han døde av skadene samme dag. Både Knud og Ejler var brødre av Corfitz Ulfeldt.
Marstrand har gjengitt alle detaljer så historisk korrekt som mulig både når det gjelder drakter og våpen. Portrettlikheten med den virkelige Christian er også ivaretatt; Marstrand brukte Karel van Manders fyrsteportretter av kongen som forlegg. Klærne kongen har på seg er de samme som i dag er utstilt på Rosenborg slott, Christian tok selv vare på dem for ettertiden. I tillegg til det blodplettede tøyet tok han også vare på en svensk kule og splinter han hadde blitt skadet av og fikk senere laget øredobber av dem til sin elskerinne Vibeke Kruse.
Marstrand har tatt seg kunstneriske friheter med skotøyet og gitt kongen høye skinnstøvler. I realiteten hadde han på seg tøfler.
Skisser m.m.
Det finnes en forstudie fra 1864 ved Frederiksborgmuseet, olje på lerret, i tillegg til flere utkast ved Roskilde Museum og Statens Museum for Kunst. Marstrand malte også motivet som oljemaleri i størrelse 115 x 162 cm i 1863, dette tilhører Ny Carlsberg Glyptotek.
Motivet hos andre kunstnere
I 1782 malte Nicolai Abildgaard sin versjon av «Christian IV på Trefoldigheden». Sammen med fire andre motiver utgjør det en del av skissene til de ti store veggmaleriene han utførte til riddersalen på Christiansborg i 1778-1791. Wilhelm Bendz malte en kopi av Abildgaards maleri i 1828.
Bueskyting under Sommer-OL 2004 – Lagkonkurranse menn
Lag for menn i bueskyting under Sommer-OL 2004 i Athen ble arrangert i august 2004 på Panathenske stadion.
Resultater
Bronsefinale: slo  237-235
José Carlos Moreira
José Carlos Moreira (født 28. september 1983) er en brasiliansk friidrettsutøver som konkurrerer i sprintløp. Han representerte landet sitt under VM i friidrett 2015 i Beijing, der han kun deltok på 4 × 100 meter stafett uten å vinne medalje.
Róbert Sighvatsson
Róbert Þór Sighvatsson (født 13. november 1972) er en islandsk tidligere håndballspiller.
Sighvatsson står notert med 160 kamper og 243 mål for det islandske landslaget, og deltok også for Island i OL i 2004. Har han spilt for den tyske klubben HSG Wetzlar.
Henrik av Flandern
Henrik av Flandern (født ca. 1174, død 11. juni 1216) var den andre keiser av Det latinske riket i Konstantinopel, fra 1206 til sin død i 1216.
Det latinske riket var et korsfarerrike som ble opprettet i 1204 da det fjerde korstog jaget keiseren i Østromerriket ut av Konstantinopel og tvang bysantinerne til å opprette Keiserriket Nikea i eksil. Henrik var en yngre bror til Balduin I av Konstantinopel og var sønn av Balduin V, greve av Hainaut (senere Balduin VIII, greve av Flandern) og Margaret I av Flandern.
Liv og virke
Etter å ha sluttet seg til det fjerde korstog omkring 1201 utmerket han seg i kampen om Konstantinopel. I juli 1203 var Henrik en av åtte divisjonsgeneraler og kommanderte den største divisjonen. I 1204 ledet han et raid mot en festning i Filia nær Svartehavet og slo keiser Alexios V Dukas. Han erobret blant annet en hellig relikvie som han kunne returnere til korsfarerleiren og ble raskt en av de mest fremtredende lederne i Det latinske rike.
Da hans eldste bror, keiseren Balduin I, ble tatt til fange av bulgarerne under slaget ved Adrianopol i april 1205 ble Henrik først utnevnt til regent, deretter keiser. Han ble kronet 20. august 1206.
Da Henrik ble keiser nektet den lombardiske adelen i Kongeriket Thessaloniki å sverge troskap til keiseren. En toårig krig mot Thessaloniki fulgte hvor Henrik til slutt slo de lombardisk-støttede tempelridderne og inntok deres festninger i Ravennika og Zetouni.
Henrik var en dyktig keiser som lyktes i å beseire bulgarerne under tsar Kaloyan av Bulgaria og også keiser Teodoros I Laskaris i Nikea. Han vant også over Kaloyans etterfølger Boril av Bulgaria i et slag ved Filippopolis i 1208. Henrik utfordret også Keiserriket Nikea ved å utvide en befestning ved Pegai i 1207, og ved et slag Rhyndacus i 1211-1212 hvor han erobret viktige områder ved Nymphaion. Selv om Teodoros I var svekket etter disse tapene, ser det ut til at Henrik fokuserte mer på sine europeiske utfordringer og inngikk fredsavtale med Nikea og ga også enkelte innrømmelser til dem.
Henrik skilte seg fra mange andre korsfarerledere i sitt pragmatiske syn på de bysantinske grekerne ved å behandle dem som likeverdige. Den samtidige greske historikeren Georgios Akropolites skriver om ham at: «Selv om han var franker av fødsel oppførte han seg høvisk overfor de romerske innfødte i Konstantinopel, drev forretninger med dem og vervet dem som soldater. Han behandlet innbyggerne som sitt eget folk.»
Henrik ser ut til å ha vært tøff, men ikke grusom, og tolerant, men ikke svak. Han døde 11. juni 1216, og den tidligere regenten i Thessaloniki mente han var blitt forgiftet. Gardner mente dette skjedde etter oppfordring fra hans kone Maria av Bulgaria.
Etter hans død ble svogeren Peter II av Courtenay utnevnt til keiser, men han kom aldri fram til Konstantinopel. Han ble underveis dit tatt til fange av despoten Teodoros Komnenos Dukas i Despotatet Epirus og satt i fangenskap der til han døde i 1219. I de to årene etter Henriks død ble derfor det latinske rike styrt av hans kone Yolanda av Flandern, Henriks søster, som regent. To av hans sønner, Robert I og Balduin II ble senere keisere i riket.
Familie
Henrik giftet seg første gang i 1204 med datteren til Bonifatius I av Montferrat, lederen av korstoget. Denne konen, Agnes av Montferrat, døde sannsynligvis i barsel i 1207.
Samtidige historikere har hevdet at Henrik inngikk fredsavtale med bulgarerne etter at tsar Karolyan av Bulgaria døde (i 1207), og at han inngikk ekteskap med Karolyans datter Maria i 1213.
Henrik hadde en datter med en ikke navngitt elskerinne. Denne datteren, som man ikke kjenner navnet til, ble gift med en bulgarsk leder ved navn Alexios Slav som etablerte et eget rike i Rodopifjellene.
Politikkåret 940
Politikkåret 940 er en oversikt over hendelser, valg, fødte og avdøde personer med tilknytning til politikk i 940.
Gustavo dos Santos
Gustavo dos Santos (født 21. februar 1991) er en brasiliansk friidrettsutøver som konkurrerer i sprintløp. Han representerte landet sitt under VM i friidrett 2015 i Beijing, der han kun deltok på 4 × 100 meter stafett uten å vinne medalje.
Kortbaneløp på skøyter under Vinter-OL 2022 – 1000 meter kvinner
1000 meter for kvinner i kortbaneløp på skøyter under Vinter-OL 2022 fant sted den 9. og 11. februar 2022 i Hovedstadsstadion i Beijing.
Heat
Øvelsen startet 5. februar kl. 19:44 (UTC+8).
Kvartfinaler
Kvartfinalene startet 11. februar kl. 19:00 (UTC+8).
Semifinaler
Semifinalene startet 11. februar kl. 19:57 (UTC+8).
Finaler
B-finalen startet kl. 20:38 (UTC+8) og A-finalen startet kl. 20:42 (UTC+8).
Gard Thompson
Gard Thompson (født 5. april 2001 i Kristiansand) er en norsk fluekaster. Han er oppvokst på Flekkerøy og er en av verdens beste fluekastere. Han ble i ung alder vurdert som et stort talent og kom på 7.-plass i sitt første senior-NM i en alder av 12 år. Samme år vant han junior-NM.
Før VM-mesterskapet i 2017 ble han ansett som en av medaljekandidatene, og kom på 5.-plass i sitt første VM. I 2018 fikk han sitt internasjonale gjennombrudd da han vant sølvmedalje i VM i London, kun slått av estlenderen Ivan Strojski.
Thompson går på idrettslinjen på KKG, hvor han har valgt breddeidrett og får tilrettelegging for at han skal kunne bli best mulig. Gard Thompson var på sin første trening med det lokale castinglaget da han var 5 år.
Aleixo-Platini Menga
Aleixo-Platini Menga (født 29. september 1987) er en angolanskfødt tysk friidrettsutøver som konkurrerer i sprintløp. Han representerte landet sitt under VM i friidrett 2015 i Beijing, der han deltok på 4 × 100 meter stafett uten å vinne medalje.
Enicocerus
Enicocerus er en slekt av palpebiller som lever i og ved ferskvann og brakkvann.
Levevis
Artene lever i rasktstrømmende, rene fjellbekker med steinete bunn.
Utbredelse
Slekten er utbredt i Europa, Asia og Nord-Amerika.
Vitenskapsåret 1498
Vitenskapsåret 1498 er en oversikt over hendelser, fødte og avdøde personer med tilknytning til vitenskap i 1498.
Kvadratrise
Kvadratrise er en matematisk kurve som opprinnelig ble konstruert i antikkens Hellas for å løse problemet med vinkelens tredeling. Dette tilskrives Hippias fra Elis slik at den opprinnelig ble kalt trisektrisen til Hippias. Noe senere ble det vist at den kunne også løse problemet med sirkelens kvadratur, det vil si å konstruere et kvadrat med samme areal som innenfor en sirkel. Det var denne anvendelsen som ga kurven navnet kvadratrise. Etter linjen og sirkelen var dette den tredje kurven som fikk sitt eget navn.
Kurven fremkommer ved å betrakte to linjestykker i planet. Det ene roterer med jevn hastighet om et fast punkt A, mens det andre beveger seg med konstant hastighet parallelt til et annet linjestykke AB og vinkelrett på dette. Skjæringspunktet F mellom disse to linjestykkende genererer kvadratrisen når begge linjestykkende når den horisontale posisjonen samtidig. Det roterende linjestykket beskriver en kvart sirkelbue DB etter at det har rotert 90° fra utgangspunktet.
Matematisk beskrivelse
Etter en viss tid T er rotasjonen på 90° fullført. Da dette tilsvarer π/2 radianer, må derfor vinkelhastigheten være slik at π/2 = ωT. Den parallelle bevegelsen av linjestykket AB må da være slik at ved samme tidspunkt T har det tilbakelagt en strekning hvor a er lengden av sidene   Det betyr at ω/v = π /2a slik at kvadratrisen er gitt ved den matematiske betingelsen
som alltid må være oppfylt. En fullstendig ligning for kurven avhenger av hvilke koordinater man vil benytte.
Ved bruk av polarkoordinater innfører man avstanden r = |AF | som en ny koordinat. Da er. Dermed kan ligningen for kvadratrisen i koordinatsystemet (r,φ) skrives som
Når helningsvinkelen φ → 0, vil sinφ → φ slik punktet F blir liggende på den horisontale aksen i en avstand fra A. Denne ligningen er nå gyldig for - π < φ < π . I grensen φ → ± π  vil punktet F  bevege seg uendelig langt ut til venstre i diagrammet.
Hvis man i stedet benytter et kartesisk koordinatsystem (x,y) med x-aksen langs AB, origo i det faste punktet A og med y-aksen langs AD, vil man ha at i tillegg til at. Derfor er som etter innsettelse for φ gir den kartesiske ligningen for kurven,
Når y øker, går x mot null for y = a. For større verdier av y blir x stadig mer negativ og går mot minus uendelig når y → 2a. Det tilsvarer at y går mot grensen φ = π .
På denne formen kan kurveligningen nå også plottes for y > 2a. Man finner da en ny gren av funksjonen når y øker i intervallet 2a < y < 4a, mens x avtar fra positiv uendelig til minus uendelig. Slik vil kvadratrisen i kartesiske koordinater fremstå som en kurve bestående av uendelig, ikke-sammenhengende grener som vist i figuren til venstre.
Sirkelens kvadratur
Den greske filosof Proklos skriver at det var Hippias fra Elis som konstruerte denne kurven for å løse problemet med vinkelens tredeling. Noe senere gjorde en annen, gresk matematiker Dinostratos bruk av den til å løse problemet med sirkelens kvadratur. Han var bror til Menaikhmos og begge hadde vært elever av Platon. Siden den tid er kurven blitt omtalt som kvadratrisen.
Sirkelens kvadratur går ut på å bestemme siden i et kvadrat som har like stort areal som innenfor en sirkel. I moderne notasjon betyr det å bestemme verdien på konstanten π eller mer nøyaktig, bestemme √π . Løsningen til Hippias tilsvarer den geometriske konstruksjonen vist i figuren til høyre. Hvis man setter lengden til siden AB lik med vil lengden AJ være lik 2/π  ut fra hvordan kvadratrisen er definert. Det gir i praksis allerede verdien på π .
En mer eksplisitt verdi fåes ved å trekke et linjestykke JK med lengde parallelt til siden BC og dens forlengelse. Skjæringspunktet L med denne og forlengelsen av AK gir da linjestykket BL med lengde π/2. Dette linjestykket sammen med et av lengde 1/2 brukes så som diameter NQ i en halvsirkel. Normalen OR på denne diameteren vil dermed bli mellomproporsjonalen eller den geometriske middelverdien av lengdene NO og OQ. Og det er √π/2 som inneholder løsningen på problemet.
Ecanus
Ecanus er en slekt av biller som tidligere ble regnet til åtselbillene. Slekten omfatter bare én kjent art.
Utseende
En middelsstor (5-6 millimeter), bred, blank, mørkbrun til svart bille, minner overflatisk om enkelte åtselbiller. Antennene er nokså lange, 11-leddete med en tre-leddet klubbe. Hodet er bredt med middelsstore, utstående fasettøyne. Pronotum er rundet, mye bredere enn langt. Dekkvingene er nesten jevnbrede med fine, skarpe punktstriper.
Levevis
Lite synes være kjent om biologien til disse billene, som lever i tempererte områder på den nordlige halvkulen. Arten kan finnes på strandenger ved ferskvann.
Utbredelse
Slekten har en nordlig utbredelse, i Sverige finnes den i den nordlige delen av landet.
Yū Manabe
Yū Manabe (真部裕) er en japansk fiolinist og komponist. Han ble utdannet ved Kunstakademiet i Tokyo. Han har deltatt i en rekke lydspor til animeer og videospill.
NM i landeveissykling 1947
Norgesmesterskapet i landeveissykling 1947 bestod av flere arrangementer som kåret norgesmestere i landeveissykling.
Kongepokalen ble vunnet av Erling Kristiansen. Mesterskapstrøya (beste rytter sammenlagt) ble også vunnet av Erling Kristiansen.
170 km fellesstart
Sted: Hamar Dato: 27. juli
30 km tempo
Sted: Trondheim Dato: 7. september
100 km tempo
Sted: Ski Dato: 20. juli
Ole Humlum
Humlum fikk sin master of science i 1976 og ph.d. i 1980 ved Københavns Universitet. Siden 1999 har Humlum vært professor ved UNIS og siden 2003 vært professor ved Universitetet i Oslo, emeritus siden 2017.
Ptiliola
Ptiliola er en slekt av bittesmå biller som hører til familien fjærvinger (Ptiliidae).
Utseende
Små (gjerne ca. 1 millimeter), avlange, ganske blanke, lysbrunlige fjærvinger. Antennene er 11-leddete, de tre ytterste leddene danner en avlang klubbe, de tre leddene inennfor disse er ganske tynne. Hodet er kort og bredt. Pronotum er rundet, ytterkantene av pronotum og dekkvingene danner ikke en kontinuerlig kurve. Dekkvingene er rundede og hvelvede. Føttene består av to ganske korte, indre ledd og et nålefint, tredje ledd.
Levevis
Fjærvinger finnes ofte i tilknytning til ulike slags råtnende materiale, som løvstrø, kompost og møkk. Andre arter lever knyttet til spesielle sopp-arter. Fjærvingebillene er ofte svært tallrike i løvstrø, men fordi de er så små kreves det spesielle innsamlingsmetoder for å få tak i dem.
Utbredelse
Slekten er utbredt i Europa og Nord-Amerika, og også i det sørlige Afrika.
Systematisk inndeling
Slekten må ikke foveksles med Ptiliolum, som er en annen slekt.
Vitenskapsåret 1010
Vitenskapsåret 1010 er en oversikt over hendelser, prisvinnere, fødte og avdøde personer med tilknytning til vitenskap i 1010.
Mo Youxue
Mo Youxue (født 10. februar 1996) er en kinesisk friidrettsutøver som konkurrerer i sprintløp. Han representerte landet sitt under VM i friidrett 2015 i Beijing, der han kun deltok på 4 × 100 meter stafett der han tok sølv.
Kyle Clemons
Kyle Clemons (født 27. desember 1990) er en amerikansk friidrettsutøver som konkurrerer i sprintløp. Han representerte landet sitt under VM i friidrett 2015 i Beijing, der han kun deltok på 4 × 400 meter stafett der han tok gull.
Han tok gull under Sommer-OL 2016.
Total Recall (2012)
Total Recall er en 2012 amerikansk dystopisk science fiction actionfilm nyinnspilling av 1990 filmen med samme navn, som var løst basert på 1966 novellen «We Can Remember It for You Wholesale» av Philip K. Dick. Filmen omhandler en vanlig arbeider som oppdager at han liv består av falske minner som er innplantet i han, og at hans virkelige identitet er en hemmelig agent. Han deretter følger ledetråder for å få tilbake sine minner og retunere til sin rolle. I motsetning til den opprinnelige filmen og novellen så inkluderer ikke plottet i denne filmen en reise til Mars og fremstiller flere politiske overtoner. Filmen blander vestlige og østlige påvirkninger, mest bemerket i settingen og de dominerende befolkningene i de to nasjonalstatene i historien: «The United Federation of Britain» og «The Colony».
Total Recall ble regissert av Len Wiseman, manus av Mark Bomback, James Vanderbilt og Kurt Wimmer og med skuespillerne Colin Farrell, Kate Beckinsale, Jessica Biel, Bryan Cranston, John Cho og Bill Nighy. Den ble først annonsert i 2009 og ble sluppet i Nord-Amerika den 3. august 2012, og tok inn over USD 198 millioner på verdensbasis. Filmen fikk blandet til negative omtaler, men ble priser for visse aspekter, slik som actionsekvensene, mens filens mangel på humor, følelser og karakterutvikling skapte mest kritikk.
Handling
Mot slutten av det 21. århundre er jordkloden nesten helt ødelagt på grunn av kjemisk krigføring. Gjenværende beboelige områder finnes i bare to territorier: United Federation of Britain (UFB) som ligger på de britiske øyer og nord-vest i Europa; Eller kolonien, som dekker Australia. Fabrikk-arbeidere som bor i kolonien, pendler raskt til UFB hver dag via "The Fall" en tyngdekraft-heis gjennom jordens kjerne som gjør at det bare tar 17 minutter å krysse jorden. En motstandsbevegelse som opererer i UFB, som myndighetene i UFB ser på som en terrorist-bevegelse, ønsker å forbedre levekårene i kolonien.
Koloni-borger Douglas Quaid drømmer om å begynne som hemmelig agent, hjulpet av en navnløs kvinne. Lei av fabrikk-jobben sin om å bygge politi-roboter sammen med vennen Harry, besøker han Rekall, et selskap som implanterer kunstige minner. Quaid velger en fantasi som hemmelig agent. Et Rekall-emblem blir stemplet på armen hans, og fantasien blir lastes opp av tekniker McClane. Men de oppdager at Quaid allerede har reelle minner om å være spion. Når McClane begynner å spørre Quaid om disse minnene, bryter en gruppe UFB-politi ser inn, dreper hele Rekall-staben, og forsøker å arrestere Quaid. Men han reagerer instinktivt, og dreper hele troppen.
Når Quaid kommer hjem, forsøker hans kone Lori å drepe ham, og avslører at hun er en UFB-etterretningsagent, og at de bare har vært "gift" i seks uker - ikke sju år. Quaid rømmer, kontakter en gammel venn, Charles Hammond, som tar ham med til en safe hvor Quaid oppdager en melding fra seg selv og inneholder adressen til en leilighet. Forfulgt av Lori, menneskelige og robot-politi, blir Quaid reddet av Melina, kvinnen fra hans drømmer. I en leilighet finner Quaid et nytt opptak, som avslører at han faktisk heter Carl Hauser, en agent som arbeider for UFB-kansler Cohaagen for å infiltrere en motstandsbevegelse. Det ble implantert falske minner hos Quaid for å manipulere ham. Opptaket avslører også at Cohaagen ønsker å bruke roboter for å utslette hele kolonien.
Granville T. Woods
Granville Tailer Woods (født 23. april 1856 i Columbus, Ohio, død 30. januar 1910 i New York City) var en amerikansk oppfinner som hadde mer enn femti patenter. Han var også den første amerikaner av afrikansk opprinnelse som ble mekanisk og elektrisk ingeniør etter den amerikanske borgerkrigen. Han var selvlært og konsentrerte det meste av sitt arbeid på tog, trikker og sporveier. En av hans mest kjente oppfinnelser var Multiplex-telegrafen, en mekanisk innretning som sendte beskjeder mellom togstasjoner og tog i fart. Hans arbeid sikret en tryggere og bedre transportsystem i amerikanske byer.
I løpet av sitt liv skaffet Granville Woods seg mer enn 50 patenter for sine oppfinnelser, blant annet en automatisk brems og en rugekasse for egg, og for forbedringer av andre oppfinnelser som sikring, telegraf, telefon og grammofon. Han døde den 30. januar 1910 i New York City etter å ha solgt en rekke av sine innretninger til selskaper som Westinghouse, General Electric og American Engineering.
SD Huesca
Sociedad Deportiva Huesca, SAD er en spansk fotballklubb fra byen Huesca i den autonom regionen Aragón. Klubben ble grunnlagt 29. mars 1960.
Den 21. mai 2018 rykket klubben for første gang opp til Primera Division.
NM i landeveissykling 1946
Kongepokalene ble vunnet av Leif Ekås og Erling Kristiansen. Mesterskapstrøya (beste rytter sammenlagt) ble vunnet av Erling Kristiansen.
170 km fellesstart
Sted: Kongsberg Dato: 4. august
30 km tempo
Sted: Stavanger Dato: 8. september
100 km tempo
Sted: Sandefjord Dato: 28. juli
Karabinier
En karabinier er en ryttersoldat bevæpnet med karabin.
Hydrogenatom
Hydrogenatomet (H-atomet) er det enkleste av alle atomer i det periodiske systemet hvor det har første plass. Det utgjør det kjemiske elementet hydrogen, og er det mest utbredte grunnstoff i Universet. Atomet består av et elektron som er bundet til et proton.
Karabinier
Karabin ble ansett som et mer passende våpen for en rytter enn en fullengdes muskett, siden den var lettere og enklere å håndtere på hesteryggen. Også lett infanteri bar iblant karabiner, fordi de er mindre besværlige når man manøvrerer raskt, særlig gjennom vegetasjon, men i de fleste armeer var det mest vanlig å utstyre lett infanteri med mer langtrekkende våpen slik som rifle.
I Italia og Spania ble karabiner ansett som passende våpen for soldater med politioppgaver, og dette førte til at betegnelsen karabinier utviklet seg til et navn for gendarmer og grensevakter.
Hydrogenatom
Denne bindingen kan ikke forstås i klassisk fysikk, men krevde en ny kvanteteori. Egenskapene til H-atomet kunne dermed forklares på en stadig mer presis måte fra konstruksjonen av den første modellen til Niels Bohr i 1913 til etableringen av moderne kvantemekanikk i 1925. På den måten ga forståelsen av hydrogenatomet grunnlaget for å forstå alle andre atomer og molekyl. I dag utgjør dette en mer generell atomfysikk som igjen er en sentral del av kjemi og mange grener av moderne teknologi.
Under normale forhold forekommer ikke hydrogen i atomær form da det er sterkt reaktivt og vil danne hydrogenmolekyl H2  eller binde seg til andre grunnstoff. Men i Universet kan det forekommer fritt og er viktig i kosmologisk sammenheng gjennom observasjon av hydrogenlinjen.
Atomkjernen til hydrogenatomet kan i tillegg til et proton også inneholde et eller to nøytron og dermed danne henholdsvis deuterium eller tritium. Disse er isotoper til det vanlige 1H-atomet og betegnes ofte ved symbolene 2H og 3H. Mens deuterium er stabilt og finnes i form av tungtvann, er tritium ustabilt og kan kun produseres på kunstig vis. Begge isotopene er viktige for kjernefysiske våpen basert på fusjon.
Spektrum og energinivå
Historisk er forståelse av hydrogenatomet skaffet til veie gjennom studier av spektrallinjene som opptrer i lyset som slike atom sender ut. Ut fra slike observasjoner kunne den sveitsiske matematiker Johann Balmer allerede i 1885 vise at de fire mest synlige linjene hadde bølgelengder som passet med formelen
hvor B var en konstant og n = 3, 4, 5 og 6 for de fire linjene. Basert på denne lovmessigheten kunne Balmer forutsi at det burde eksistere andre linjer med enda kortere bølgelengder. Linjen som tilsvarer n = 7, ble så påvist av den svenske fysiker Anders Ångström som også tidligere hadde bestemt bølgelengdene til de fire andre linjene.
Det var Niels Bohr i 1913 som med sin modell ga en generell forklaring av alle spektrallinjene hydrogenatomet. Den var basert på den eksperimentelle oppdagelsen til Ernest Rutherford som hadde vist at det besto av en atomkjerne som han kalte for proton. Et enda mindre elektron beveget seg i stor avstand fra denne og ble holdt på plass av den elektriske Coulomb-kraften. Han postulere at elektronet kunne bevege seg i stabile sirkler omkring protonet med en dreieimpuls pφ  som skulle være et helt multiplum av den  reduserte Planck-konstanten ħ,
hvor n = 1, 2, 3, ... kalles hovedkvantetallet. Denne kvantiseringen av bevegelsen medførte at atomet kun kan eksistere i visse tilstander med bestemte energier. Hvis elektronet har en masse me  og elektrisk ladning e, fant Bohr at disse måtte være
Ricardo Chambers
Ricardo Chambers (født 7. oktober 1984) er en jamaicansk friidrettsutøver som konkurrerer i sprintløp. Han representerte landet sitt under VM i friidrett 2015 i Beijing, der han kun deltok på 4 × 400 meter stafett uten å vinne medalje.
Hydrogenatom
Spektrum og energinivå
hvor 1/4π ε0  er Coulombs konstant. Ved å benytte finstrukturkonstanten α = e2/4π ε0ħc  der c er lyshastigheten, kan dette skrives på den mer kompakte formen En = - Ry/n2 hvor
er en karakteristisk energi i all atomfysikk og kalles for en «Rydberg» etter den svenske fysikeren Johannes Rydberg. For hydrogenatomet tilsvarer den energien som må til for å frigjøre elektronet fra den laveste banen n = 1 som er grunntilstanden. Dette er atomets ionisasjonsenergi som kan bestemmes uavhengig av en spektralanalyse.
I Bohrs atommodell tilsvarer hvert kvantisert energinivå en sirkulær banebevegelse med radius rn = n 2a0  hvor
er Bohr-radius og angir størrelsen til den innerste banen. Hovedkvantetallet n bestemmer dermed entydig størrelsen av de tillatte banene og energien til atomet når elektronet befinner seg i en sådan.
Spektralserier
Bohr postulerte i sin modell at lys blir utsendt fra atomet når elektronet skifter fra en bane til en annen med lavere energi. Har atomet før et slikt kvantesprang en energi Ei  og etterpå Ef, vil det emitterte lyset opptre som et foton med en frekvens bestemt ved den fundamentale ligningen
som uttrykker energibevarelse. Den overtok Bohr fra Einstein og hans forklaring av den fotoelektriske effekten. Her er h  nå den vanlige Planck-konstanten.
Av historiske grunner er det vanlig å uttrykke resultatet for frekvensene som opptrer ved de inverse bølgelengder ν/c = 1/λ, Det kan da skrives på samme form som Rydbergs formel for spektrallinjene til alkalimetallene. Det gir for en overgang fra en bane med kvantetallet ni  til en lavere bane med nf
hvor R∞ = Ry/hc  er Rydberg-konstanten. Det er en av de mest presise størrelser i dagens fysikk og har den eksperimentelle verdien
Da den involverer kun fundamentale konstanter, kan den benyttes sammen med andre målinger til å bestemme disse.
Indeksen i R∞  indikerer at i denne utledningen er det antatt at protonet i hydrogenatomets kjerne er uendelig tungt i forhold til elektronets masse me. Men i virkeligheten er mp /me = 1836. Elektronet og protonet danner da et tolegemeproblem der også protonet vil ha en liten bevegelse. Når man beregner energien i atomets hvilesystem, må derfor elektronets masse erstattes med den reduserte massen
I Rydberg-formelen for hydrogenatomets spektrallinjer vil derfor konstanten opptre istedenfor  R∞. Det er denne korreksjonen som må benyttes ved sammenligning med eksperimentelle målinger.
De synlige spektrallinjene beskrevet ved Balmers formel tilsvarer overganger til energinivået med. Overgangen fra tilstander med gir den mest prominente spektrallinjen Hα med bølgelengde  656.3 nm, mens den neste linjen Hβ med bølgelengde 486.1 nm oppstår fra. For høyere begynnelsestilstander får det utsendte lyset stadig kortere bølgelengder. Når ni → ∞ nærmere linjen seg seriegrensen 4/RH med bølgelengde 364.6 nm. Dette tilsvarer konstanten B i Balmer-formelen.
Lyman-serien fremkommer ved overganger til grunntilstanden Det gir ultrafiolett lys hvorav den linjen med lengst bølgelengde er Lyman-alfa eller Ly-α fra overgangen 2 → 1. Den har en bølgelengde 121.6 nm og er viktig i astrofysikken.
Videre eksisterer det flere serier som gir infrarød stråling. Den som ligger nærmest den synlige delen av spektrumet, er Paschen-serien som oppstår ved overganger til
Bohr-Sommerfeld-kvantisering
I den første versjonen av Bohrs atommodell inngikk antagelsen om sirkulære baner for elektronet. Men da Coulomb-kraften avtar omvendt proporsjonalt med avstanden på samme måte som Newtons gravitasjonskraft, vil elektronet også kunne bevege seg i ellipsebaner omkring atomkjernen på samme måte som planetene omkring Solen og beskrevet ved Keplers lover. Rundt 1916 begynte derfor Bohr, Sommerfeld og andre å benytte metoder i atomfysikken som ligner de som brukes i himmelmekanikken. Denne mer generelle fremgangsmåten er i ettertid blitt kalt for Bohr-Sommerfeld-kvantisering.
Kabelelektrisk ferge
Kabelelektrisk ferge er en kabelferge eller en kortruteferge med elektromotor som henter strøm fra en strømførende kabel eller kontaktledning. Flere slike ferger er i drift i Sverige som vägfärja, enten som motorferge med egen fremdrift eller som kabeltrukket draferge avhengige av eksterne drivmidler. Dette er ikke nytt, helt siden elektrisk drift var mulig i slutten på 1800-tallet hadde det vært foretatt mange forsøk på elektrifisering av fergesamband og kanalbåttrafikk. Slike båter med ekstern elektrisk drift er kalt trolley boats, men bare om disse med kabel i luftspenn, eller cable electric boats uansett overføringssystem.
Hydrogenatom
Bohr-Sommerfeld-kvantisering
Elektronet i hydrogenatomet tenkes å bevege seg i et plan hvor dets posisjon kan angis ved polare koordinater (r,φ). Ser man bort fra atomkjernens endelig masse, har elektronet da en hastighet v = d r/dt  og dermed en kinetisk energi
Kabelelektrisk ferge
Kabel-elektrisk drift
Det er fire forskjellige overføringsalternativer for å levere strøm til elektromotoren på fergefartøyet; for det første kan man strekke ut strømkabelen i luftspenn over ruten som den strømførende luftledningen over tog og trikk - eller i flytestilling som selve trekkekabelen. Kabelen kan taues i en neddykket kurve etter fergen eller kan legges på havbunnen, slik at den kan trekkes opp og senkes ned underveis i ruten. Elektromotoren på en kabelferge gir kraft til vinsjer som trekke kabelen og dermed driver fergen framover.
Hydrogenatom
Bohr-Sommerfeld-kvantisering
hvor prikken over r og φ indikerer derivasjon med hensyn på tiden. I tillegg har elektronet en potensiell energi  som også varierer med tiden. Men totalenergien er konstant under denne bevegelsen. Her er det antatt at atomkjernen har ladning Ze i det mer generelle tilfellet. Vanlig hydrogen har ladningstall Z = 1. Atomet under betraktning kan derfor være et helium ion He+  for Z = 2, et dobbeltionisert litiumatom Li++  for Z = 3 etc.
Ved bruk av Lagrange-mekanikk har elektronet to «kanoniske impulser» gitt som
Kabelelektrisk ferge
Kabel-elektrisk drift
I Sverige er det siste alternativet valgt for fergen «Vaxholmen» som forbant byen Vaxholm med Vaxholms fästning på øya Rindö over det 200 meter lange sundet Kodjupet som er trafikkert. Den ble ombygd i 2015 med elektromotor og en stor kabeltrommel for elektrisk drift.
Hydrogenatom
Bohr-Sommerfeld-kvantisering
Her er pφ  ikke noe annet enn størrelsen av elektronets dreieimpuls me r×v og er konstant da den kinetiske energien er uavhengig av vinkelen φ. Dette tilsvarer konstant «flatehastighet» for en planet som følger Keplers andre lov. Uttrykt ved disse impulsene, tar derfor den totale energien til elektronet formen
Kabelelektrisk ferge
Historie
Den første kabel-elektriske båten i historien var «Frank W. Hawley» som var ombygd fra den tidlige dampbåten «Ceres» av selskapet Cataract General Electric Company i Niagara Falls, hvor direktøren lånte sitt navn til båten. 19. november 1893 åpnet den for publikum og ble satt i trafikk på Erie Canal fra New York. Hawley lånte luftledningsdriften fra sporveien, men den ekstra avstanden betød at man måtte bruke kontakttralle som ble hengt på selve ledningen. Dette er en direkte anvisning til trolleybussdriften. Under prøvedriften viste det seg at det er vanskelig å følge luftledningen gjennom slusene, under broene og når kanalbredden var for stor. Dessuten hadde en finanskrise oppstått i 1893 slik at interessen raskt ble oppgitt.
Hydrogenatom
Bohr-Sommerfeld-kvantisering
Bevegelsesligningene for elektronet kan herav utledes og løses. Men i denne kvanteteorien er det bare spesielle baner som er tillatte. De finnes ved kvantisering av den klassiske bevegelsen.
Kabelelektrisk ferge
Historie
Forskjellige prosjekter var tatt opp og utprøvd, spesielt i Frankrike hvor det er et stort kanalsystem som var meget viktig for landets økonomi. Allerede i 1893 ble Bourgogne-kanalen elektrifisert som den første kommersielle suksessen for kabel-elektrisk drift i kanaltrafikk, hvor man tok opp sporet etter amerikaneren Hawley med et raffinert system med strøm hentet fra turbiner som genererte strøm når slusene åpnes og fylles. Kanalstrekningen var dermed usedvanlig billig; man trengte bare å bruke vannkraft skapt av selve vannføringen gjennom kanalen. Kanalvirksomheten var viktig, hadde man opptil 24 000 kilometer kanaler på det europeiske kontinentet. De fleste kanalene som ofte var lite annet enn fylte grøfter kunne ikke takle motordrift med skovlhjul eller propell og tillot bare selvgående transport. Derfor ble elektrifiseringen hentet fram.
Hydrogenatom
Kvantebetingelser
Bohr-Sommerfeld-kvantisering er en «halvklassisk» metode for å gi et mekanisk system egenskaper som er i overensstemmelse med kvanteteorien. Man beregner den klassiske bevegelsen til systemet og pålegger så disse løsningene bestemte kvantebetingelser. Fremgangsmåten var en generalisering av Bohrs atommodell for hydrogenatomet, med viste seg snart å ikke kunne benyttes for atomer med flere elektroner. Dette førte til oppdagelsen av moderne kvantemekanikk i 1925.
Kabelelektrisk ferge
Historie
I tjue år var Bourgogne-kanalen i virksomhet ettersom kanalfolk for nærmest ingenting kunne ta seg fram ved å la elektromotoren på båten trekke kabelen uten å bruke skovlhjul eller propell. Den eneste kjente kabel-elektriske kanaltjenesten med propelldrift startet i 1899 da Léon Gérard elektrifiserte en strekning på fire kilometer langs Charleroi-kanalen i Belgia. Der ble motorbåter brukt som slepebåter for karavaner av kanalbåter, men var bare i drift i to år. Det var mer praktisk å bruke elektriske «muldyr» (electric mules), traktorkjøretøyer som rett og slett erstattet trekkdyrene som vanligvis var okse, hest eller muldyr. Forbrenningsmotoren vant fram på kanalene, men interessen bare flyttet seg til fergevirksomheten. I 1894 ble Strausberg-fergen åpnet med hånddreining som drivmiddel, men en viktig improvisering kom i 1915 da Strausberg jernbaneselskap (Strausberger Eisenbahn) kjøpte inn et nytt fergefartøy med navnet «Steffi» som hadde kapasitet til 100 passasjerer. Dette fergefartøyet som krysset innsjøen Straussee til byen Strausberg i Brandenburg, Tyskland eksisterer fremdeles i 2018 som rute F39 underlagt Verkehrsverbund Berlin-Brandenburg (VBB) Her hadde tyskerne valgt kabel i luftspenn. Dette eksemplet ble kopiert av amerikanerne i California, hvor sambandet til Princeton over elven Sacramento ble elektrifisert i 1932. Princeton Ferry overlevde fram til en flom 4. februar 1950, som senket den og ødela kabeltårnene.
Hydrogenatom
Kvantebetingelser
Den klassiske bevegelsen til elektronet i hydrogenatomet er periodisk der det følger en ellipsebane. Bohr-Sommerfeld-kvantisering sier at de tillatte banene må oppfylle at integralene av de kanoniske impulsene rundt hver bane skal være et helt multiplum av Plancks konstant, det vil si
AC Milan i 1991–92
AC Milan endte sesongen 1991–92 på 1. plass i Serie A.
Delano Williams
Delano Williams (født 23. desember 1993) er en britisk friidrettsutøver som konkurrerer i sprintløp. Han representerte landet sitt under VM i friidrett 2015 i Beijing, der han kun deltok på 4 × 400 meter stafett der han tok bronse.
AC Milan i 1991–92
Coppa Italia
Milan vant 4–1 sammenlagt
Med 3–3 sammenlagt vant Milan åttedelsfinalen på bortemålsregelen
Milan vant kvartfinalen 3–1 sammenlagt
Kabelelektrisk ferge
Historie
På 1850-tallet var kabeltrekking innført som driftsmetode ved å ha en motor som trakk opp den undersjøiske kabelen (eller jernkjedet) og så lot den falle tilbake på bunnen. Compagnie de Tourage de la Basse Seine et de l`Oise i Frankrike var først ute med dampdrevne taubåter, men elektrisk drift kom i 1904, da man satte inn en motorbåt med tenderbåt med 18 tonn batterier som taubåt gjennom Harecastle-tunnelen på Trent and Mersey-kanalen i England. Fra 1914 ble batteridrift oppgitt til fordel for luftledningsdrift med strømavtager på motorbåtens tak mot tunneltaket.
Hydrogenatom
Kvantebetingelser
Her er nφ  og nr  positive heltall. De karakteriserer de tillatte banene og opptrer som kvantetall i den videre beskrivelsen.
Kabelelektrisk ferge
Historie
Den kabelelektriske fergen kom til Danmark i 1911 da kabelfergen mellom byen Svendborg på Fyn og øya Thurø over Skårupøresundet som var hånddrevet fra slutten av 1890-tallet, fikk luftledningsdrift i møte med trafikkveksten. Dette var begynnelsen på Thurøfærgen. Selve kabelfergen var bygd i 1908 av Jens Nielsen i Thurø med en lastekapasitet på 1,7 tonn, den ble erstattet med en bro i 1934.
I 2013 ble en batteridrevet kabelferge tatt i bruk mellom Mjånes og Hisarøy i Sogn og Fjordane, Norge. KF «Hisarøy» med kapasitet til 49 passasjerer og 6 biler var bygd av Solund Verft AS for sambandet som måler omtrent 1,6 kilometer. Batteriene benyttes for kabeltrekking mellom havnene. Dette var begynnelsen på en renessanse for kabelelektriske ferger ettersom det er blitt mulig å ha isolerte strømførende kabler i vannet, slik at man kan ha kraft til å drive vinsjene. I Sverige er flere kabelferger ombygd til elektrisk drift ved hjelp av strømførende kabler.
Hydrogenatom
Kvantebetingelser
som nå bare avhenger av radius r. Det øverste fortegnet beskriver den del av bevegelsen der radius øker og det nederste der den avtar. Det tilsvarer at elektronet beveger seg mellom en minimal avstand rmin  og en maksimal avstand rmax  fra atomkjernen. Disse vendepunktene tilsvarer at  og kan uttrykkes ved store a og lille halvakse b til ellipsen.
Det gir eksakt samme energinivå som Bohrs formel når Z = 1, men med den viktige forskjell at hovedkvantetallet nå består av summen. Baner med forskjellige kvantetall kan derfor ha samme energi. De sies i så fall å være degenererte med hverandre.
Kvantiserte baner
Kvantetallene nφ  og nr  angir størrelsen og formen til de tillatte banene. Den følger fra største og minste avstand som elektronet har fra atomkjernen og er definert ved at Disse radiene er henholdsvis rmax  og rmin  og kan finnes som de to løsningene av andregradsligningen
etter å ha satt det asimutale kvantetallet til Sommerfeld nφ = k  i den notasjon som Bohr gjorde bruk av.
Ved å benytte den geometriske sammenhengen rmin + rmax = 2a, har man da for den store halvaksen i ellipsen
hvor a0  er Bohr-radiusen. Denne aksen avhenger kun av hovedkvantetallet n. Størrelsen av ellipsen avtar som ventet med økende kjerneladning Z da elektronet da vil bli trukket sterkere inn mot den.
På samme måte kan den mindre halvakse b finnes. Er c avstanden fra atomkjernen til sentrum i ellipsen, vil b 2 = a 2 - c 2 = (a - c)⋅ (a + c) = rmin⋅ rmax. Dette produktet kan igjen leses direkte ut av ligningen og gir
Nå er hovedkvantetallet n = nr + k slik at sirkulære baner der b = a, vil ha en maksimal verdi k = n  for det asimutale kvantetallet. Det betyr igjen at  for disse banene. Da n ≥ 1, må derfor også k ≥ 1.
Betegnes de tillatte banene med kvantetallene (n,k), tilsvarer det laveste energinivået den sirkulære banen (1,1). Det nest laveste nivået n = 2, vil da oppstå i de to banene (2,2) og (2,1) hvorav den første er en sirkel og den andre en ellipse. Dette nivået er derfor degenerert. Slik fortsetter det videre i de høyere nivåene med en stadig økende degenerasjon.
Hvis k = 0 hadde vært tillatt, ville det ha tilsvart at elektronet beveget seg uten dreieimpuls på en rette linje gjennom atomkjernen. I denne halv-klassiske modellen var dette antatt å være umulig. Men i moderne kvantemekanikk er dreieimpulsen gitt ved det orbitale kvantetallet som kan ha verdien. I et klassiske bilde betyr det at elektronet da likevel har en mulighet til å gå inn i kjernen til atomet.
Ut fra sitt korrespondanseprinsipp hadde Bohr utledet at ikke alle overganger mellom disse nye energinivåene var tillatt. Et elektron kunne fremdeles «hoppe» fra et nivå med hovedkvantetall n til et vilkårlig annet nivå med mindre verdi av dette, men de linjene med minst forandring Δn ≥ 1 vil være de lyssterkeste. Derimot kan de orbital kvantetallet bare forandre seg i stepp Δℓ = ±1. Dette er et eksempel på en utvalgsregel. For eksempel, så kan derfor Lyman-alfalinjen bare fremkomme på den ene måte 2p → 1s, mens den første Balmer-linjen Hα kan oppstå på de tre måtene 3p → 2s, 3d →2p og 3s → 2p. Den består derfor av tre sammenfallende linjer i denne beskrivelsen. Men dette var i konflikt med meget presise observasjoner som Albert Michelson hadde gjort allerede i 1887 og som viste at linjen i virkeligheten besto av to linjer som lå like ved siden av hverandre.
Relativistisk bevegelse
Når bevegelsen foregår i en sirkel med konstant hastighet, er den relativistiske beskrivelsen spesielt enkel. De tidligere bevegelsesligningene tar en ny form hvor elektronets masse me  erstattes med me /√(1 - v2/c2). Derfor vil Newtons andre lov som forbinder sentripetalakselerasjonen med Coulomb-kraften, forandres til
mens uttrykket for den kvantiserte dreieimpulsen blir
Setter man her inn for hastigheten og utvikler kvadratroten i henhold til binomialformelen, blir derfor energinivåene for sirkulære baner i hydrogenatomet gitt som