cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Dogepalasset
Historie
Den indre, østre lengden fikk et fullstendig renessansepreg med en praktfull gård og en fritrapp, Scala de' giganti. Den indre hovedtrappen, Scala d'oro, og andre partier ble prydet med arbeider av Jacopo Sansovino og Alessandro Vittoria. Takene fikk en rik stuccoutsmykning og ble rikt bemalt. Disse takmalerier og dessuten mange veggmalerier ble utført av Tintoretto og flere andre av Venezias fremste mestere.
To branner på 1500-tallet ødela mange av palassets rom; den første den 11. mai 1574 og den andre den 20. desember 1577. De ødela mange av de verk som var blitt skapt frem til da av kunstnere som Gentile da Fabriano, Pisanello, Gentile Bellini, Alvise Vivarini, Vittore Carpaccio, Tiziano og Paolo Veronese. Restaureringen som fulgte ble ledet av Antonio da Ponte og ble avsluttet allerede 1580.
Rundt år 1600 bygde Antonio Contin det fengselet inntil palasset som man når over en kanal via Sukkenes bro. Det var også fengselsceller inne i selve palasset, men de var utelukkende for statsfanger og høyforrædere.
I mai 1797 beleiret Napoléon Bonaparte Venezia, og da ble deler av palasset atter ødelagt.
Først i 1874, etter at Venezia var blitt del av det forente Italia utførte man en ny restaurering. De embedskontorer som befant seg i palasset, med unntak av Soprarintendenza per i Beni Ambientali e Architettonici di Venezia e Laguna, som fremdeles er der (2015), ble flyttet ut til andre steder i byen.
Dogepalasset ble gjort til museum i 1923.
Madeleine McCann-saken
Den 31. juli 2007 meldte portugisiske medier at det var gjort funn av blodspor etter Madeleine McCann i leiligheten.
1. august 2008 skal avlytting av samtaler samt e-post ha resultert i at portugisisk politi la til grunn at Madeleine McCann var død.
Politiet mente i en periode at moren, Kate McCann, drepte datteren med vilje eller ved et uhell og prøvde å dekke over ved å iscenesette en kidnapping. Moren fikk status som siktet («arguida») den 7. september 2007. Begge foreldrene ble mistenkt i saken etter at det i media ble påstått at det var gjort et funn av DNA i en leiebil Kate og Gerry McCann leide 25 dager etter at Madeleine forsvant. Faren fikk status som siktet («arguido») den 8. september 2007. Briten Robert Murat og hans kjæreste ble også mistenkt i saken. Et vitne som var venn av McCann ekteparet, Jane Tanner, forklarte at hun hadde sett en mørkhåret mann i mørk jakke og beige bukser bære et barn bort fra leiligheten McCanns leide i Praia de luz. Dette skulle ha skjedd klokken 21.15 den kvelden Madeleine forsvant. Barnet hadde pysjamas lik Madeleine sin og bare føtter, til tross for at det var en kald kveld. Etterforskningslederen i Portugal, Paulo Rebelo, utelukket ikke at Madeleine McCann var blitt bortført. Murat og Madeleines foreldre ble fjernet fra listen over mistenkte den 7. juli 2008.
9. september 2007 reiste Madeleines foreldre og tvillingene hjem til Rothley, Storbritannia. Foreldrene reiste senere på turneer i flere land for å få skape oppmerksomhet rundt forsvinningen, i håp om at noen kunne hjelpe til med å finne datteren. Blant annet besøkte de pave Benedikt XVI og fikk støtte fra kjendiser som David Beckham, Cristiano Ronaldo og J. K. Rowling. Den britiske avisa News of the World utlovet en dusør på 2,5 millioner pund, eller 30 millioner kroner, til den som kunne bidra med informasjon som førte til at Madeleine McCann blir funnet. Det var også flere forretningsfolk, andre aviser og en kollega av Madeleine McCanns mor, som utlovet dusører. Etter at foreldrene ble siktet for å stå bak drapet, trakk mange tidligere støttespillere sin støtte.
I juli 2008 ble foreldrene frikjent i en rapport fra det portugisiske politiet. I august 2008 ble de viktigste funnene blant 20,000 politidokumenter, presentert av britiske medier.
I 2011 utga kriminalanalytiker Pat Brown boken Profile of the Disappearance of Madeleine McCann. I denne boken hevdet Brown at bevismaterialet i saken tydet på at Madeleine aldri ble bortført, men at foreldrene overmedisinerte henne og at hun døde ved et uhell. Motivet for å lyve skulle være at sannheten ville skade foreldrenes karrièrer som leger. Amazon trakk boken etter fem uker på grunn av trusler om injuriesak.
I 2008 gav tidligere poltisjef og koordinator av etterforskningen, Gonçalo Amaral, ut boken Maddie: Sannheten om løgnen. Der hevdet Amaral at ekteparet skjulte Madelenes dødsfall ved hjelp av en fingert forsvinning. Amaralhadde tidligere samme år trukket seg fra sin stilling. I mai 2015 ble han dømt til å betale McCann-ekteparet 500,000 euro i erstatning for påstandene han hadde fremmet i boken sin, og samtidig ble det nedlagt forbud mot å selge boken. I april 2016 ble anken hans tatt til følge. Ekteparet anket til høyesterett, men anken ble avslått i 2017. Amaral gjentok påstandene sine i Netflix-serien Madeleine McCann-saken, som hadde premiere i 2019.
I mai 2019 meldte portugisiske medier at politiet etterforsker en ny, navngitt mistenkt i saken.
Elidor
Elidor er en engelsk fantasyroman for barn og ungdom skrevet i 1965 av Alan Garner. Romanen ble gitt ut på norsk i 1985 som del av Luna-bøkene. En norsk hørespillversjon ble sendt på NRK radio allerede i 1981.
Handling i romanen
De fire Manchester-barna Nick, Roland, David og Helen driver gatelangs i byen mens foreldrene deres pakker for flytting. Ved en tilsynelatende tilfeldighet havner de i Torsdagsgaten der så godt som alle bygningene er revet. De støter på en gammel spillemann som lokker dem inn i en gammel kirke med sitt spill. Kirken viser seg å være en portal til en annen verden; Elidor. Spillemannen er ingen ringere enn denne verdenens konge; Malebron. Han trenger barna til å ta vare på Elidors fire umistelige skatter; et sverd, et spyd, en sten og en skål fylt med lys. Landet ligger nå mørkt og øde, men hvis barna kan ta med seg de fire skattene kan Malebron lete etter Findhorn. Et gammelt kvad sier at hvis Findhorns sang lyder så vil mørket vike fra Elidor.
Rainer G. Rümmler
Reinhard Erich Gerhard Rümmler (født 2. juli 1929 i Leipzig, død 16. mai 2004 i Berlin) var en tysk arkitekt som tegnet et stort antall av Berlins undergrunnsstasjoner.
Rainer G. Rümmler var Berlins undergrunnsbanes husarkitekt fra 1960-tallet og frem til 1996 i en periode da undergrunnsbanen ble bygget ut kraftig.
Fra høsten 1948 studerte Rümmler arkitektur ved Technische Universität Berlin og avla eksamen i 1954.
Gravelines kjernekraftverk
Gravelines kjernekraftverk er et kjernekraftverk som produserer elektrisk kraft ved Calais i Frankrike. Det ble bygget i perioden fra 1974 til 1980. Installert maksimal effekt er 5 706 MW., og årsproduksjonen i 2006 var på om lag 38,5 TWh elektrisk kraft. Anlegget er det tredje største i verden målt etter installert produksjonskapasitet. Kjernekraftverket har i alt seks trykkvannsreaktorer.
Bruno Grimmek
Bruno Grimmek (født 16. januar 1902 i Berlin, død 1969) var en tysk arkitekt. Etter andre verdenskrig tegnet han bygninger ved Messe Berlin og utbygginger av Technische Universität Berlin. Han var med å tegnet Amerika-Haus. I løpet av 1950-tallet tegnet han flere undergrunnsstasjon i Vest-Berlin: Afrikanische Straße, Hansaplatz, Turmstraße, Birkenstraße, Westhafen, Amrumer Straße og Rehberge. Han videreførte byggestilen Alfred Grenander skapte på 1920-tallet. Blant Grimmeks medarbeider var Rainer G. Rümmler som senere kom til å tegne flere undergrunnsstasjoner i Berlin.
Myntskriver
Myntskriver var tilsatt som kongens mann ved Den Kongelige Mynt. Han fikk sin lønn fra kongen, og var på ingen måter underordnet eller avhengig av myntmesteren.
Väinö Ikonen
Väinö Vilhelm Johannes Ikonen (født 5. oktober 1895 i Tuusniemi, død 10. februar 1954 i Helsingfors) var en finsk bryter som deltok i de olympiske leker 1924 i Paris.
Ikonen vant en olympisk bronsemedalje i bryting under Sommer-OL 1924 i Paris. Han kom på tredjeplass i den letteste vektklassen, bantamvekt opp til 58,0 kg, i gresk-romersk stil bak Eduard Pütsep fra Estland og Anselm Ahlfors fra Finland.
Sandra Laoura
Sandra Laoura (født 21. juli 1980 i Constantine i Algerie) er en fransk freestyleutøver, og tok bronsemedalje i freestyle under Vinter-OL 2006.
Syndicat National de l’Édition Phonographique
Syndicat National de l'Édition Phonographique (norsk oversettelse: nasjonalt syndikat for lydutgivelser), forkortet SNEP, er et fransk samvirke bestående av medlemmer fra musikkbransjen i Frankrike. SNEP ble grunnlagt i 1922 og består av 48 medlemsorganisasjoner. Formålet er å beskytte den franske musikkbransjens interesser, på samme måte som norske TONO beskytter den norske musikkbransjen.
SNEP er ansvarlig for å kreve inn og fordele royalties og innbetalte avgifter for bruk av medlemsorganisasjonenes musikk- og lydproduksjoner i radio, fjernsyn, filmer, sceneproduksjoner og andre plattformer. Sammenslutningen jobber også for å hindre piratkopiering og ulovlig deling av medlemmenes verker.
Olivier Nusse er styreleder for SNEP per 2018.
Hitlister og salgstrofeer
SNEP tildeler også salgstrofeer i musikkbransjen og utarbeider og publiserer ukentlig offisielle hitlister over de mest populære singlene og musikkalbumene i Frankrike.
I november 1984 startet SNEP med å utarbeide en topp 50-liste over de mest solgte musikksinglene i landet. Siden høsten 2002 har de offisielle listene vært som følger:
Før 1984 ble Frankrikes hitlister utarbeidet av Institut français d'opinion publique (IFOP).
Sprint-NM på skøyter 1974
Norgesmestere ble Lisbeth Berg, Oslo IL for damene og Per Bjørang, Oslo IL for herrene.
Joseph Mac Rory
Joseph Mac Rory (født 19. mars 1861 i Ballygowley ved Armagh i Irland, død 13. oktober 1945 i Armagh i Nord-Irland) var en av den katolske kirkes kardinaler. Han var erkebiskop av Armagh 1928–1945.
Bakgrunn
Joseph MacRory var ett av ti barn av bonden Francis MacRory og hans hustru Rose Montague. Han studerte ved St. Patrick's College i Armagh og ved St. Patrick's College i Maynooth.
Prest
Den 13. september 1885 ble han presteviet. Fra 1886 til 1887 ledet han som president Dungannon Academy. Deretter underviste MacRory i eksegese og teologi ved Oscott College i Birmingham til han i 1889 ble utnevnrt til professor i eksegese og orientalske språk ved sin Alma Mater, Maynooth College. Han ble dets visepresident i 1912. I 1906 grunnla han sammen med andre Irish Theological Quarterly.
Biskop av Down and Connor
Pave Benedikt XV utnevnte ham den 9. august 1915 til biskop av Down and Connor. Han ble bispeviet den 14. november samme år av erkebiskopen av Armagh. kardinal Michael Logue; medkonsekratorer var Patrick Joseph O’Donnell, biskop av Raphoe, og Joseph Hoare, biskop av Ardagh and Clonmacnois. Bispesetet for dette bispedfømmmet var i Belfast.
Under urolighetene i Belfast fra 1920 til 1922, som fikk nær 500 dødsofre, avanserte MacRory til «beskytter» av den katolske minoritet i byen. Han dfikk dermed en klar politisk rolle, og medvirket for eksempel til organiseringen av de irske nasjonalisters boikott av firmaer i Belfast.
Under undertegnelsen av den anglo-irske traktat støttet MacRory den kretsen som støttet avtalen innen Sinn Féin rundt Michael Collins.
Erkebiskop av Armagh
Etter Patrick Joseph O’Donnells død ble biskop MacRory hans etterfølger som erkebiskop av Armagh og samtidig primas av hele Irland den 22. juni 1928.
Kardinal
Han ble kreert til kardinal i 1929 av pave Pius XI, med San Giovanni a Porta Latina som tittelkirke.
Han deltok ved konklavet 1939 som valgte pave Pius XII.
MacRory var en energisk motstander av sosial urettferdighet, protestantismen, og Irlands deling.
Saperdoglenea
Saperdoglenea er en slekt av biller som tilhører den artsrike underfamilien Lamiinae i familien trebukker (Cerambycidae). Slekten omfatter bare én kjent art.
Utseende
En middelsstor, slank, brunsvart trebukk med lysgrå tegninger. Antennene er rundt to tredjedeler så lange som kroppen. Hodet er betydelig bredere enn pronotum, som er nærmest rørformet og omtrent dobbelt så langt som bredt. Dekkvingene er litt innsnevrede i midten og har en liten tann på den avrundede spissen.
Levevis
Larvene til Saperdini lever ofte i stammene på storvokste urter.
Utbredelse
Arten er utbredt i Laos.
Amerikas konfødererte stater
Amerikas konfødererte stater (engelsk: Confederate States of America, CSA) var en ikke-anerkjent konføderasjon av utbryterstater fra de forente amerikanske stater (USA), som eksisterte fra 1861 og fram til 1865. Konføderasjonen ble opprinnelig dannet av sju slavestater i den nedre regionen av Sørstatene i USA. Deres regionale økonomi var preget av landbruk, hovedsakelig bomullsproduksjon og hvor plantasjesystemet var avhengig av slavearbeid.
Hver av delstatene hadde erklært sin utskillelse fra den amerikanske union som følge av valget i november 1860 med republikanernes kandidat Abraham Lincoln som president. Lincolns politiske plattform var å motsette seg utvidelse av slaveriet til andre delstater og territorier. En konføderasjonsregjering ble proklamert i februar 1861 før Lincoln formelt inntok presidentembetet i mars, men denne regjeringen ble erklært ulovlig av den amerikanske regjeringen. Etter at krigen brøt ut i april, erklærte ytterligere fire stater i den nordlige delen av Sørstatene at de også brøt med unionen og gikk inn i konføderasjonen. Missouri og Kentucky ble også senere akseptert som medlemmer av konføderasjonen, men ingen av disse hadde offisielt erklært at de brøt med unionen eller ble noen gang kontrollert av konføderasjonens hær.
Den amerikanske regjeringen avviste kravene om å bryte ut av unionen og betraktet konføderasjonsregjeringen som ugyldig. Den amerikanske borgerkrigen begynte den 12. april 1861 med konføderasjonens angrep på Fort Sumter, en festning i havnen av Charleston i Sør-Carolina. I 1865, etter meget hard krigføring, hovedsakelig i konføderasjonens områder, overga konføderasjonens militære styrker seg og konføderasjonen gikk i oppløsning. Ingen utenlandske stater hadde offisielt anerkjent konføderasjonen som et uavhengig land,  skjønt Storbritannia og Frankrike hadde gitt den status som krigførende makt. Selv om borgerkrigen ikke fikk en formell avslutning, kom Jefferson Davis, konføderasjonens leder under borgerkrigen, til å beklage senere at den hadde «forsvunnet» i 1865.
Danmark
Danmark, offisielt Kongeriket Danmark (dansk: Kongeriget Danmark), er et land i Nord-Europa. Det er det sørligste av de nordiske landene, og ligger sørvest for Sverige og sør for Norge. Danmark har landgrense til Tyskland, og grenser også mot Nordsjøen og Østersjøen. Innbyggertallet er på ca 5,8 millioner. Hovedstaden er København.
Amerikas konfødererte stater
Opprinnelse
Amerikas konfødererte stater ble stiftet den 4. februar 1861 av seks slavestater i de amerikanske sørstatene, Sør-Carolina, Mississippi, Florida, Alabama, Georgia og Louisiana. Bakgrunnen for stiftelsen var at Abraham Lincoln akkurat hadde vunnet det amerikanske presidentvalget.
Danmark
Geografisk består Danmark av én stor halvøy, Jylland, og en rekke øyer, der Sjælland, Fyn, Lolland, Falster og Bornholm er de mest kjente. Kongeriket Danmark omfatter i tillegg til selve Danmark bilandene Grønland og Færøyene. Siden 2022 har Grønland også en landgrense med Canada, ved at Hans Ø er delt mellom de to landene.
Amerikas konfødererte stater
Opprinnelse
Dagen etter stiftelsen ble Jefferson Davis valgt til president i konføderasjonen.
Tidlig i mars ble også Texas med i konføderasjonen, etter å ha sparket guvernøren sin, Sam Houston, etter at han nektet å sverge troskap til konføderasjonen.
Danmark
Danmark er en velferdsstat med blandingsøkonomi. Levestandarden i landet er høy, og samfunnet er preget av små økonomiske forskjeller. Danmark er et konstitusjonelt monarki med parlamentarisme. Landet deles inn i fem regioner og 98 kommuner. Danmark har vært medlem av FN og NATO siden opprettelsen, og av EU siden 1973, men er ikke en del av eurosonen. Den 27. juni 2019 ble Mette Frederiksen statsminister i Danmark, etter Lars Løkke Rasmussen. Hun er partileder for Socialdemokratiet og leder en mindretallsregjering.
Nasjonalspråket dansk er i stor grad gjensidig forståelig med norsk og svensk, og har sterke historiske og kulturelle bånd til de andre nordiske språkene. Omtrent 82 % av befolkningen (og 90 % av de etniske danskene) er medlem av den lutherske Folkekirken. I 2009 hadde noe over en halv million dansker utenlandsk opprinnelse, og omtrent halvparten av dem kommer fra andre europeiske land.
Amerikas konfødererte stater
Opprinnelse
Etter at unionen hadde erklært krig mot utbryterne etter angrepet på Fort Sumter den 12. april 1861, gikk også Virginia, Arkansas, Tennessee og Nord-Carolina ut av unionen og inn i konføderasjonen.
Danmark
Etymologi
Den etniske gruppen dansker ble omtalt allerede i antikken. I det sjette århundre skrev både den greske historieskriveren Procopius og den gotiske historikeren Jordanes om et folk i nord ved navn «danoi» og «dani». På norrønt ble folket i genitiv flertall kalt «danir», som kan bety noe i retning av «flatlandsbeboere». «Daner» er sannsynligvis en avledning av det indoeuropeiske *dhen-, som betyr «flate, flatt brett».
Amerikas konfødererte stater
Opprinnelse
For en liten tidsperiode var også territoriene Arizona og New Mexico styrt av konføderasjonen.
Danmark
Etymologi
Av Jordanes får vi inntrykk av at danene tilhørte den gotiske stammen Suetidi, og kom fra det nåværende Sverige. De skal ha fordrevet herulene fra landet. Danene nevnes ikke av den romerske historikeren Tacitus i år 98, men han nevner goterne (gothones). Dersom danene ikke eksisterte i det første århundre etter Kristus, og skildringen til Jordanes er riktig, kan danene ha oppstått som etnisk gruppe i det andre eller tredje århundre.
Enkelte eldre kilder antyder at danene var identisk med geaterne. Den galliske historiker og biskop Gregorius av Tours beskrev i det sjette århundre hvordan danenes konge Chochilaisus ble drept i år 515 under et sjøslag langs den frankiske kysten. Gregorius kaller kongen for en dane (dani), men i Beowulf omtales han som en konge over geaterne under navnet Hygelac. I Liber Monstrorum er han kalt rex Getarum, og i Liber historiae Francorum kalles han rege Gotorum. Problemet med denne identifiseringen er at andre kilder som Prokopius og Jordanes skiller mellom geaterne og danene. Lærde strides om den etniske identiteten til geaterne, og det episke diktet Beowulf kan ikke ukritisk brukes som historisk kilde.
Etter hvert som ordet «mark» gikk over til å bety hele landet, og ikke bare det nåværende Slesvig, ble dessuten navnet Danmark brukt om alle folkene i området, uavhengig av etnisk tilhørighet.
Amerikas konfødererte stater
Oppløsning
Den 9. april 1865 kapitulerte general Robert E. Lee og hæren hans. President Davies ble pågrepet den 10. mai, og i løpet av sommeren kapitulerte de gjenværende konfødererte styrkene.
Danmark
Etymologi
Populært sies det at ordet «Danmark» første gang nevnes på Jellingesteinen omkring år 985. Danmark (Denamearc) nevnes imidlertid allerede omkring år 890 av nordmannen Ottar hos den oldengelske krønikeren Orosius, i fortellingen om hans reise fra Skiringssal i Vestfold til Hedeby. I Alfred den stores gjenfortelling fra omkring samme tid – Wulfstan fra Hedebys skildring av sin seilas fra Hedeby eller Slesvig og inn i Østersjøen, blir Langeland, Låland, Falster og Skåne omtalt som en del av Danmark (Þas land call hyrað to Denemearcan, «alle disse land hører til Danmark»). Like etter år 908 skrev den østfrankiske krønikeren Regino av Prüm om et folk «fra Danmark» (ex Denimarca) som angrep det nåværende Nederland fra nord. I året 965 omtalte et diplom tilhørende Otto I hans bispedømme som beliggende in marca vel regno Danorum.
Amerikas konfødererte stater
Politikk
Konstitusjonen til konføderasjonen var laget etter modell av unionens konstitusjon, men med et par viktige forskjeller.
Danmark
Naturgeografi
Danmark består av halvøya Jylland og 443 navngitte øyer. Pr. 2009 er 72 av disse bebodde, og de største er Sjælland med over 2,1 millioner innbyggere Vendsyssel-Thy og Fyn, men øyene med størst befolkningstetthet er Sjælland og Amager - henholdsvis 325 og 1900 innbyggere pr. kvadratkilometer (København ligger på disse øyene). Øya Bornholm ligger øst for resten av landet i Østersjøen. Ertholmene med Østerskær nordøst for Bornholm er det østligste landområde i Danmark.
Landskapstyper og geologi
Det danske landskapet preges av flatt, mildt lavland, med enkelte bakker, klinter og klitter særlig langs kysten. Men det finnes også mange områder med bakkelandskap. På Jylland finner vi blant annet Rebild Bakker i Rold Skov og området rundt Skamlingsbanken i Sønderjylland. Landskapet sydøst for Silkeborg i retning Horsens og Skanderborg inneholder de høyeste bakkene i Danmark, som Ejer Bavnehøj, Møllehøj, Yding Skovhøj og Himmelbjerget. Også områdene Svanninge Bakker og De Fynske Alper på Fyn er preget av markante bakker. Møns Klint på øya Møn er Danmarks største naturattraksjon.
Geologisk består mesteparten av Danmark av unge avleiringer fra kritt, tertiær og kvartær. De fleste bergartene er løse, og høydedragene i landet er dannet ved at isbreer under siste istid skjøv de løse bergartene sammen i hauger og rygger. Over Bornholm, øyene, Jylland og utover i Nordsjøen går det en grunnfjellrygg, Fyn–Ringkøbing-ryggen. Den følger den danske seksjonen av Thornqvist-forkastningen, en sprekkedannelse som går sørøstover helt ned til Ukraina. Fortsettelsen av denne danner skillet mellom den nordlige og sydlige delen av Nordsjøen, og det er i fortsettelsen av bassenget syd for denne ryggen eller i riften midt i Nordsjøen at de danske petroleumsforekomstene ligger.
Vann og vassdrag
Danmark har ca. 65,000 åpne vannløp. Omtrent halvparten av disse er naturlige, mens resten er kunstig opparbeidede grøfter og kanaler. Danmarks lengste elv er Gudenå, på omtrent 160 km. Andre danske elver av en viss størrelse er Odense Å, Vidå, Skjern Å og Suså.
Amerikas konfødererte stater
Politikk
I den konfødererte grunnloven fikk delstatene et sterkere vern mot føderal innblanding enn hva unionens konstitusjon gav. Blant annet ble det spesifisert at den konføderale styresmakten ikke kunne innføre toll på importerte varer, en gammel kampsak for sørstatene også mens de fortsatt var i unionen.
Presidenten i konføderasjonen ble valgt for en seksårsperiode. Konføderasjonen fikk en kongress etter modell av USAs kongress, med et senat med to senatorer fra hver delstat, og et representantenes hus som fungerte på samme måte som representantenes hus i USA.
Danmark
Vann og vassdrag
Det er totalt 1,032 navngitte innsjøer i Danmark med et samlet areal på ca. 700 km². Dypest er Furesø med 36 m, mens Arresø er størst i areal med 39,5 km². Blant de andre større danske innsjøene er Esrum Sø, Stadil Fjord, Mossø, Saltbæk vig og Tissø.
Danmark har en rekke fjorder, selv om denne betegnelsen blir langt videre brukt på dansk enn på norsk. Limfjorden er kanskje den mest kjente, og er et 180 km langt sund som forbinder Nordsjøen (i Danmark ofte kalt Vesterhavet) med Kattegat. Andre kjente danske fjorder er Roskilde Fjord og Ringkøbing Fjord.
Klima
Danmark har et temperert klima. Som beliggende ved Nordsjøen nyter landet godt av nærheten til Golfstrømmen, og har relativt sett kjølige somre med middeltemperaturer på omkring 16 ℃ og milde vintre med middeltemperaturer på omkring 0,5 ℃. Danmark har også en del vind, spesielt om vinteren. Høstmånedene september til november har mest regn med et syttitalls mm hver, mens februar er måneden med minst nedbør med normalt 38 mm.
Amerikas konfødererte stater
Geografi
Konføderasjonen hadde 4 698 km kystlinje, og en stor del av territoriet lå ved kysten. De indre delene av landet var i stor grad fjell og daler, og i vest var det store ørkenområder. Elven Mississippi delte landet i to, vestdelen ble ofte omtalt som Trans-Mississippi. Konføderasjonens høyeste fjell var Guadalupe Peak i Texas, høyde 2 667 meter.
Danmark
Klima
Det er kun mindre regionale klimaforskjeller innenlands i Danmark. Temperaturene forandrer seg lite fra sted til sted, men ligger noe lavere i områdene lengst vekk fra havet. Om sommeren har Sydsjælland og Lolland-Falster de høyeste gjennomsnittstemperaturene. I kystnære strøk er forskjellen mellom sommer og vinter mindre på grunn av havets utjevnende virkning. Også nedbøren er relativt stabil fra sted til sted; mens områdene ved Storebælt har minst med ca. 500 mm årlig har de sydlige delene av Midtjylland mest med noe over 900 mm.
Flora og fauna
Geologisk sett har det gått kort tid siden siste istid, noe som innebærer at utviklingen av arter ikke er avsluttet. Dessuten setter topografien vilkårene innenfor små avstander. Og endelig er det jordsmonnet som setter betingelsene for plantevekst på et gitt sted. I tillegg til alt dette må man se påvirkningen fra tusener av års jordbruk og snart 150 års industrialisering med alt dette har betydd for floraens vilkår.
Amerikas konfødererte stater
Geografi
Klimaet i landet var for det meste subtropisk, med milde vintere og varme sommere med høy luftfuktighet.
Danmark
Flora og fauna
Grunnleggende hører imidlertid Danmark til i et stort område som strekker seg fra Atlanterhavet og helt inn til Ural, hvor den potensielle vegetasjonen er blandet løvskog. Danmark har ikke urskog, men Draved skov og Suserupskovene er naturskoger hvor den menneskelige påvirkningen har vært minimal. Hvis man vil oppleve hvordan det danske landskapet har sett ut før landbrukets tid, må man reise til Białowieżaskogen i det østlige Polen.
Når man ser bort fra klitter, innsjøer, elver og havskrenter, er resten av Danmarks natur i virkeligheten et sammenhengende kulturlandskap hvor alt er resultatet av tilsiktet og utilsiktet menneskelig påvirkning. Det gjelder biotoper som mose, eng, hede, beite, åker og dyrket skog samt naturligvis parker og hager. Floraens sammensetning består derfor av et sett muligheter som er skapt av naturbetingelsene og noen begrensninger som settes av menneskenes aktiviteter. I tillegg til det direkte presset fra dyrking og forurensing utsetter utbyggingen av infrastrukturen floraen for en stadig mer omfattende oppsplitting i områder som holdes atskilt og som blir mindre og mindre. Det medfører at spredning og vedlikehold av genpuljer innenfor en art blir mer og mer umulig. Dette er den egentlige bakgrunnen for at mange arter er truet eller utdødd i Danmark.
Landemerker og geografiske ytterpunkter
Danmarks nordligste punkt er Skagens odde (Skagens nordstrand) på 57° 45' 7  nordlig bredde, det sørligste er Gedser Odde (Falsters sørspiss) på 54° 33' 35  nordlig bredde, det vestligste Blåvandshuk på 8° 4' 22  østlig lengde, og det østligste Christiansø (Østerskær) på 15° 11' 55  østlig lengde.
Danmarks laveste punkt er Lammefjord, −7,5 moh. Det høyeste naturlige punktet Møllehøj ligger 170,86 moh., fulgt av Yding Skovhøj (170,77 moh.), dernest Ejer Bavnehøj (170,35 moh.). Himmelbjerget ligger 147 meter over havet.
Et av Danmarks mest kjente menneskeskapte høye punkter er Storebæltsbroen som rager 254 moh. Allikevel er det Rø-senderen, en tv-, radio- og mobilmast, som er plassert midt på Bornholm, rett ved byen Årsballe, som er Danmarks absolutt høyeste faste punkt. Senderens topp er 431 meter over havet. Selve tårnet er 315,5 meter høyt.
Demografi
Pr. 1. januar 2013 hadde Danmark ifølge offisiell statistikk 5,600,000 innbyggere. Med et areal på 43,094 km² gir det en folketetthet på 131,0 innbyggere pr. kvadratkilometer, men folketettheten er over 315 innbyggere pr. kvadratkilometer på Sjælland. Folketallet har jevnt over steget siden 1970-tallet, med unntak av en kort periode på starten av 1980-tallet.
Språk
Danmark har ett offisielt språk – dansk. Dansk er et nordgermansk språk, som har felles opprinnelse med islandsk, færøysk, norsk og svensk. Disse språkene begynte å spalte seg i 800-tallet, og fra ca. år 1100 var gammeldansken blitt distinkt forskjellig fra andre nordiske språk. Fra ca. 1550 snakker man om nydansk, da boktrykkerkunstens inntog gjorde at ortografien ble standardisert. Den standardiserte danske rettskrivningen tok utgangspunkt i språket i Christian IIIs bibel. Fra 1700-tallet taler man om yngre nydansk. I det nittende og tyvende århundre har dansk ortografi vært relativt konservativ, med det resultat at talespråket har beveget seg et godt stykke bort fra skriftspråket.
Dansk består av mange dialekter. Disse var i grove trekk ferdigdannet på 1300-tallet, og dansken nådde sin maksimale dialektspalting rundt år 1700. Siden den gang har dialektene vært på stadig tilbaketog, og nå snakker kun 5 % av danskene dialekt. Danske dialekter deles inn i tre hovedgrupper:
Disse hovedgruppene kan igjen deles inn i finere undergrupper. For eksempel deles jysk inn i østjysk, sørjysk og vestjysk, og eventuelt også nordjysk. Spesielt skiller vestjysken seg fra øydansken, og har blant annet ingen forskjell mellom grammatiske kjønn i tradisjonell forstand, her heter det både en hus og en bil. Spesielt for sør- og vestjysk er også foranstilte artikler (æ hus i bestemt form).
Den standarddanske skriftformen kalles rigsdansk eller rigsmål. Denne tar utgangspunkt i språket i København-området, og fastsettes av Dansk Sprognævn. Riksdansken er totalt dominerende i den offentlige samfunnslivet, og det vil i dag være utenkelig for for eksempel toppolitikere å snakke bred dialekt slik vestjyden Knud Kristensen gjorde da han var statsminister så sent som på slutten av 1940-tallet. Dialektdøden har blant annet ført til at eldre verk skrevet på dialekt – blant dem Steen Steensen Blichers jyske historier og sanger – i dag er praktisk talt uleselig for yngre dansker.
I Nordslesvig har Danmark en tysktalende minoritet. Det tyske mindretallets språklige rettigheter er beskyttet gjennom København-Bonn-erklæringene fra 1955. Erklæringene beskytter på tilsvarende måte det dansktalende mindretallet i Sydslesvig. Det bor også noen ti tusen færøysk- og grønlandsk-talende i Danmark, i tillegg til minoriteter som taler språk som urdu, arabisk og tyrkisk.
Religion
Danmark gikk over til kristendommen fra 960-årene da Harald Blåtann lot seg døpe, og i løpet av 1200-tallet var overgangen helt fullført. Siden reformasjonen i 1536 har den evangelisk-lutherske kirke vært statsreligion, og landet har hatt full religionsfrihet siden grunnloven kom i 1849.
Den danske kirken kalles Folkekirken, og har monarken som øverste leder. I det daglige styres imidlertid kirken av kirkedepartementet ved kirkeministeren, pr. februar 2010 Birthe Rønn Hornbech. Folkekirken er delt inn i 11 bispedømmer (dansk: «stift»), hvorav ett på Grønland. Pr. 1. januar 2019 hadde Folkekirken 4,339,511 medlemmer, noe som utgjør 74,7 % av den danske befolkningen. Omtrent tre prosent av de nominelt kristne går regelmessig i kirken.
Danmarks nest største religiøse gruppe er muslimene, som med 210,000 personer utgjør 3,7 % av befolkningen. Danmarks muslimske befolkning er et resultat av innvandring i nyere tid, og er konsentrert om de største byene. Andre religiøse grupper i Danmark omfatter katolikker (37,000 personer), Jehovas vitner (14,500), serbisk-ortodokse kristne (7,000), baptister (5,100), pinsevenner (5,100), buddhister (4,400) og mormoner (4,500).
Fra forhistorie til vikingtid
Dansk forhistorie startet for ca. 15 000 år siden med at folk lenger sørfra fulgte etter reinen som fulgte innlandsisen som trakk seg stadig lenger nordover i forbindelse med klimaendringene som pågikk. På denne tiden levde reinsdyrsjegerne her, og de ble avløst av grupper av andre jeger-sankerfolk som livnærte seg av jakt, fiske og sanking fra naturen i årtusener.
For ca. 6,000 år siden ble eldre steinalder langsomt avløst av yngre steinalder. 1800 f.Kr. ble denne igjen avløst av bronsealderen og 500 f.Kr. begynte jernalderen.
Allerede på slutten av jernalderen, omtrent på 700-tallet, kan det ha eksistert en sterk dansk sentralmakt. Her kunne det kolossale forsvarsverket Dannevirke og Kanhavekanalen på Samsø være et «bevis». Imidlertid mener de fleste moderne historikere at nettopp Danmark som geografisk område nok snarere bør oppfattes som en del av det frankiske riket i denne perioden. Forhistorien sluttet med vikingtiden da danske vikinger begynte å herje og handle i det meste av Europa. De danske vikingene begynte å kreve såkalt Danegeld, som innebar at konger fra England betalte skatt til den danske kongen mot å unngå plyndringer. Danske og andre skandinaviske vikinger hadde en stormaktsrolle i det som i dag er Europa i det meste av vikingtiden, blant annet på grunn av den sterke flåten.
Reformasjon og enevelde
Renessansen innebar et markant skille i Danmarks historie, særlig fordi reformasjonen ble en del av endringen. Kongen inndro da alt kirkegods i unionen Danmark-Norge, og la samtidig ned det norske riksrådet. Norge, som ennå var svekket og tynt befolket etter svartedauen, ble dermed gjort til et lydrike under Danmark. Senere la kongen også ned det danske riksrådet, og sto på den bakgrunn sterkt overfor adelen. Men en stor del av rikdommen ble brukt til krigføring, mest tydelig er dette eksemplifisert i renessansekongen Christian IV. Han fikk oppført mange vakre bygninger rundt i landet, men led alvorlige nederlag med sin deltakelse i tredveårskrigen i Tyskland. Den fortsatte kampen med Sverige medførte nederlag på nederlag med stadige tap av territorier, først øyene i Østersjøen, ved freden i Roskilde i 1658 også danske kjerneprovinser som Skånelandene, og de norske lenene Båhuslen og Trondhjems len.
Adelens svik under Karl Gustav-krigene ga muligheten for et statskupp hvor kong Frederik III veltet den gamle forfatningen og innførte eneveldet med støtte fra borgerskapet. En ny embetsadel vokste frem med kongens gunst, og borgerne i byene fikk etter hvert øket innflytelse. Landet var preget av den kulturelle påvirkningen fra Frankrike og av kongens tyskpregede forvaltning. Med opphevingen av stavnsbåndet og senere med andre reformer innenfor landbruket fikk landet en økonomisk fremgang. Framgangen ble avbrutt da britene tok den danske flåten. Dette og Københavns bombardement tvang Danmark i armene på Napoleon, mens Sverige allierte seg med Storbritannia. Med freden i Wien i (1815) ble Danmarks union med Norge oppløst. Forut for dette kom statsbankerotten i 1813, men allikevel ble perioden en oppgangstid for for eksempel dansk filosofi, diktning og billedkunst (gullalderen).
Demokrati, industrialisering og verdenskriger
Etter freden i Wien besto det danske monarkiet av kongeriket og hertugdømmene Slesvig, Holstein og Lauenborg samt koloniene. Slesvig har vært et dansk len med både dansk- og tysktalende befolkning, mens Holstein og Lauenburg var tyske len og dermed medlemmer av det tyske forbund. Tysksinnede i stenderforsamlingene i Slesvig og Holstein ønsket en sterkere tilknytning til Tyskland. Den danske politikken derimot var splittet mellom den konservative Helstatspolitikken og den nasjonalliberale Ejderpolitikk. Helstatsfolkene ville bevare den dansk-tyske helstaten med den danske kongen som hertug i Slesvig og Holstein. Ejderfolkene ville forene Slesvig med Danmark i en dansk nasjonalstat. Tyske og danske nasjonalliberale sto uforsonlig mot hverandre. Spørsmålet var om Slesvig skulle være dansk eller tysk. Dette førte til et opprør mot Danmark og den første slesvigske krig. Da Danmark fikk støtte fra Storbritannia og da krigens forløp falt ut til dansk fordel, ble status quo gjenopprettet. I London-protokollen fra 1852 måtte Danmark love å ikke knytte Slesvig eller Sønderjylland nærmere til kongeriket enn Holstein. I forbindelse med revolusjonene i Europa i (1848) fikk Danmark en fri og demokratisk forfatning i 1849. De underliggende skillelinjene var imidlertid ikke fjernet, og i 1864 brøt den andre slesvigske krig ut. Nå hadde ikke landet engelsk støtte, skandinavismen førte heller ikke til militær hjelp og den danske hæren led en rekke ydmykende nederlag spesielt i kampene ved Dybbøl. Resultatet ble tapet av hertugdømmene inkludert den dansktalende delen av Slesvig. Dermed var Danmark blitt en fullstendig dansk småstat.
Rundt 1870 kom industrialiseringen i gang i Danmark og den ble iverksatt ved at man anla et tett nett av jernbane-, ferge- og fraktbåtforbindelser mellom landsdelene. Samtidig innebar oppsvinget i landbruket en økning av kjøpekraften hos landbefolkningen. Og ettersom utstykningen medførte et overskudd av mennesker, fikk de næringsdrivende i byene en kjærkommen reserve av billig arbeidskraft. Å huse alle disse nye innflytterne skjedde svært tilfeldig og en rekke epidemier herjet København og de større provinsbyene. Ved hjelp av kloakksystemer, opprettelse av skoler og utbygging av helsevesenet fikk man etter hvert kontroll over sykdommene. På arbeidsmarkedsfronten lyktes det å dempe uroen ettersom det danske arbeidsmarkedet i forbindelse med Storkonflikten i 1899 fikk sin avtale hvor fagbevegelsen anerkjente arbeidsgivernes rett til å lede og fordele arbeidet og arbeiderne fikk rett til å organisere seg.
Danmark holdt seg utenfor første verdenskrig og forsyninger til de krigførende landene ga arbeid og fortjeneste til mange. Etter hvert fikk kvinnene også stemmerett (1915). Det tyske nederlaget i 1918 medførte en folkeavstemning slik at Nord-Slesvig ved Slien ble gjenforent med Danmark, men avstemningsvilkårene innebar at det ble skapt et tysk mindretall i Danmark og et dansk i Tyskland. Den økonomiske krisen i 1930-årene medførte massearbeidsløshet, men også forbedring av «samfunnets støtter» til dårlig stilte. Med gjenoppbyggingen av de europeiske stormaktene kom det igjen fart i produksjonen i Danmark og ved krigsutbruddet i 1939 var det optimisme hos alle. Selv om Danmark ble okkupert i 1940 opprettholdt landet sin egen regjering inntil 1943, men det oppsto etter hvert en så sterk motstandsbevegelse at landet kunne telles med blant de allierte landene som opprettet FN i 1945. Den 17. juni 1944 erklærte Island seg som selvstendig nasjon og dette ble anerkjent av den danske regjeringen i 1945.
Etterkrigstiden
I årene etter var Europa delt, både ideologisk og etter landegrenser. Frykten for Sovjetunionen førte til at Norge og Danmark valgte å bli med i NATO i 1949. Det ga samtidig landet adgang til Marshallplanen som var ment som en støtte til gjenoppbygging av de europeiske landene. Det skapte gode tider i landet og kommunismen mistet etter hvert taket på de brede lag av befolkningen. Storpolitisk var situasjonen fastlåst og det ga svært få manøvreringsmuligheter i dansk utenrikspolitikk, men på det økonomiske området var det rom for endringer. I løpet av 1960-årene kom man i gang med forhandlingene om dansk deltakelse i EF (det senere EU) og i 1972 bekreftet en folkeavstemning Danmarks opptak i fellesskapet. Ved flere senere avstemninger ble samarbeidet utvidet trinnvis.
Etter den kalde krigen
Med jernteppets fall i 1989, Tysklands gjenforening i 1990 og Sovjetunionens oppløsning i de følgende årene ble det skapt helt nye vilkår for dansk utenrikspolitikk som ble langt mer aktiv: Støtte til de baltiske landene, utvidelsen av NATO, øket integrering i EU og militær deltakelse i aksjoner på Balkan, i Afghanistan og Irak. I flere bølger fikk landet en sterk tilstrømning av utlendinger som kom dels som flyktninger og dels som innvandrere. I begynnelsen ble det betraktet som et rent praktisk problem å huse og integrere menneskene fra fremmede kulturer, men etter hvert viste det seg at innvandringen skapte enkelte problemer. Diskusjonen om hvilken politisk linje man skulle legge i innvandringsspørsmålet preget særlig folketingsvalget i 2001, men er stadig vekk et aktuelt debattema med høy temperatur i dansk politikk.
Politikk og administrasjon
Danmark er et konstitusjonelt monarki, og landets politiske system tar utgangspunkt i landets grunnlov av 1849, senere revidert tre ganger. Siden revisjonen i 1953 har Danmark hatt et parlamentarisk ettkammersystem. Som i andre parlamentariske demokratier følges maktfordelingsprinsippet, og grunnlovens §3 setter rammene for de tre statsmaktene: den utøvende makt, som ligger hos monarken; den lovgivende makt, som ligger hos monarken og Folketinget i forening; og den dømmende makt, som ligger hos domstolene. Selv om den lovgivende makt formelt sett deles mellom parlament og monark er likevel monarkens rolle i praksis å undertegne de lover som Folketinget vedtar. Den utøvende makt er også bare formelt hos monarken, og etter det såkalte «systemskiftet» i 1901 har monarken utpekt ministre med basis i Folketingets politiske sammensetning.
Statsoverhode og regjering
Som et konstitusjonelt monarki har Danmark en monark som statsoverhode. Denne er formelt leder for den utøvende makten, noe som i praksis gjøres gjennom at monarken, tronfølgeren og regjeringen møtes til statsråd én gang i måneden. Siden Påskekrisen i 1920 har disse møtene kun hatt en seremoniell funksjon, og monarken blander seg ikke inn i de politiske avgjørelsene. Siden 1972 har dronning Margrethe II vært dansk monark.
På monarkens vegne ledes den utøvende makten av en statsminister, som også er regjeringssjef. Regjeringen trenger intet aktivt flertall i Folketinget, men må gå ved mistillitsforslag. Fra 27.06-2019 har Danmark en mindretallsregjering bestående av Socialdemokraterne med støtte fra Socialistisk Folkeparti (SF), Enhedslisten og Radikale Venstre.
Folketinget
Den reelle lovgivende makten i Danmark ligger hos parlamentet, som siden 1953 har hatt ett kammer – Folketinget. Før denne tid hadde landet også et overhus, Landstinget. Folketinget har 179 medlemmer, hvorav 175 kommer fra selve Danmark. De siste fire plassene deles mellom representanter valgt fra Færøyene og Grønland. 135 av Folketingsmedlemmene velges i forholdstallsvalg i 10 valgkretser, og fordelingen følger D'Hondts metode. Disse kalles kretsmandater. De resterende 40 mandatene er såkalte tilleggsmandater, som fordeles etter Sainte-Laguës metode blant partier som har enten 1) fått minst ett kretsmandat, 2) har fått minst like mange stemmer som det gjennomsnittlige antall gyldige stemmer i minst to av tre landsdeler, eller 3) fått minst to prosent av stemmene på landsbasis.
Folketinget ledes av et presidium på én formann og fire nestformenn. Siden valget i 2011 har Mogens Lykketoft (Socialdemokraterne) vært Folketingets formann.
Folketinget holder til på Christiansborg slott i det sentrale København, sammen med Højesteret og Statsministeriet.
Politiske partier
Danmark har et flerpartisystem, og ved valget i 2007 ble åtte partier representert i Folketinget (i tillegg til to grønlandske og to færøyske partier). De fire mest tradisjonsrike partiene i Danmark er Venstre, Socialdemokraterne, Det Konservative Folkeparti og Det Radikale Venstre.
Amerikas konfødererte stater
Geografi
Konføderasjonen var tynt befolket sammenlignet med de nordlige statene. Det var bare New Orleans med 168 675 innbyggere som var på listen over USAs ti største byer. Etter at Richmond i Virginia fikk status som hovedstad økte byens innbyggertall mye i forhold til før borgerkrigen, 37 910.
Økonomi
Økonomien til de konfødererte stater var i hovedsak en landbruksøkonomi, basert på bruk av slaver som billig arbeidskraft. Det var i all hovedsak bomull som ble produsert, men også en del korn og tobakk samt ris, sukkerrør og storfe.
Sørstatene var i liten grad industrialiserte. Statene som hadde gått inn i konføderasjonen sto for under 10 % av den samlede industriproduksjonen i USA. Mesteparten av industrien i sør foredlet råvarer fra jordbruket. Konføderasjonens industri sto bare for 3 % av våpenproduksjonen og 1 % av kruttproduksjonen i USA.
Danmark
Politiske partier
Venstre er Danmarks største parti, og har siden 2001 hatt regjeringsmakten i samarbeid med Det Konservative Folkeparti. Førstnevnte er et sentrum-høyre-parti, og er det klart ledende partiet på ikke-sosialistisk side. Det ledes av tidligere statsminister Lars Løkke Rasmussen. Det Konservative Folkeparti er som navnet antyder basert på konservatisme, og ledes av Lene Espersen.
Det største partiet på venstresiden er Socialdemokraterne, ledet av Helle Thorning-Schmidt. I perioden 1924-2001 var Socialdemokraterne Danmarks største parti, og hadde også de fleste regjeringene. Partiet har sterke historiske bånd til Landsorganisationen i Danmark, selv om disse ikke lenger formelt har tilknytning.
Til venstre i Folketinget står Socialistisk Folkeparti, ledet av Villy Søvndal. Disse tilsvarer omtrent det norske SV. Enda lenger til venstre i Folketinget er Enhedslisten, et valgsamarbeid mellom Danmarks Kommunistiske Parti, Venstresocialisterne og Socialistisk Arbejderparti.
De to sentrumspartiene representert i Folketinget er Liberal Alliance og Det Radikale Venstre. På den høyreradikale siden står Dansk Folkeparti, ledet av Pia Kjærsgaard. Sistnevnte springer ut av Fremskridtspartiet, som tidligere hadde tilsvarende rolle i dansk politikk.
Administrativ inndeling
Danmark er delt inn i fem regioner og 98 kommuner. Regionene ble dannet i 2007, og erstattet 13 fylker (dansk: «amt»). Til samme tid foregikk det en omfattende kommunesammenslåing der 270 kommuner ble slått sammen til 98 større enheter.
WYSIWYM
WYSIWYM (What You See Is What You Mean) er et begrep som ble laget for LyX, og betyr at det som vises på dataskjermen når du arbeider med et dokument er tilpasset den faktiske informasjonen man arbeider med i stedet for den faktiske formateringen. Begrepet er laget for å høres ut som WYSIWYG, som er et vanlig begrep i forbindelse med webdesign. WYSIWYM er laget som en reaksjon på WYSIWYG, men betyr faktisk det helt motsatte.
Begrepet brukes også i forbindelse med arbeid på XML-dokumenter, hvor XML-koden ikke sier noe om hvordan dokumentet faktisk skal vises.
Danmark
Administrativ inndeling
Danmarks kommuner fikk tildelt flere ansvarsområder i reformen i 2007, og de aller fleste kommunene har over 20,000 innbyggere. Hver kommune ledes av et kommunestyre (dansk: «kommunalbestyrelse»), som velges hvert fjerde år. Kommunestyrene ledes av en ordfører (dansk: «borgmester»), som enten velges direkte av velgerne eller av kommunestyret. Kommuneadministrasjonene ledes av en kommunaldirektør.
I tillegg er Færøyene og Grønland en del av kongeriket Danmark. Disse har begge utstrakt selvstyre i Det danske Riksfellesskap, men har ikke en selvstendig utenrikspolitikk.
Riksfellesskapet
I tillegg til det Danmark som ligger i Skandinavia hører også de to selvstyrte områdene Grønland og Færøyene til gjennom Riksfellesskapet. Områdene hører ifølge grunnlovens §1 til Kongeriket Danmark og deler derfor grunnlov og statsoverhode med Danmark. De to områdene har imidlertid begge sin egen regjering ledet av henholdsvis en Landsstyreformann (Grønland) og en Lagmann (Færøyene). Færøyene fikk indre selvstyre i 1948 og Grønland i 1979. De to områdene er imidlertid ikke fullt ut uavhengige, for eksempel skal folkeskolene i tillegg til det lokale språket undervise i dansk, begge områder mottar subsidier (blokktilskudd) fra Danmark og utenriksforhold ivaretas som hovedregel av regjeringen i København.