cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
FK Metalist Kharkiv
Historie
I sovjettiden spilte Metalist to ganger i den sovjetiske cupfinalen. Første gang i 1983 ble det tap 0-1 mot et annet lag fra Den ukrainske sosialistiske sovjetrepublikk, nemlig mot Sjakhtar Donetsk. I 1988 vant laget cupfinalen med 2-0 over FK Torpedo Moskva.
Klubbens beste plassering i europeisk sammenheng var åttendedelsfinalen mot Dynamo Kyiv i UEFA-cupen 2008/09, hvor den ukrainske rivalen Sjakhtar Donetsk til slutt vant hele mesterskapet.
Ungdoms- og Idrettslaget Glimt
Ungdoms- og Idrettslaget Glimt (stiftet 9. februar 1896) er et idrettslag fra Råbygda (også kalt Gjølme) i Orkland, tidligere Orkdal, kommune.
Klubbfargene er blått og gult.
Klubben har eget klubbhus, baneanlegg (kunstgress) og lysløype. Medlemsantallet ligger på rundt ca. 400.
Klubben har et seniorlag i fotball menn som spiller i 6. divisjon. Ellers har klubben også en rekke ulike lag som spiller aldersbestemt fotball. Klubben arrangerer Glimt Cup for spillere i alderen 7-10 år.
I tillegg til fotballavdelingen driver klubben også en allidrettsavdeling som blant annet arrangerer mosjonsløpet Fjellkjøsdilten.
Amygdala
Amygdala er en struktur i tinninglappene i hjernen. Navnet stammer fra gresk (αμύγδαλα) som betyr mandel. Amygdala inngår i det limbiske system som evolusjonært er en eldre del av hjernen. Amygdala er viktig for opplevelse av og fremkalling av emosjoner, og involvert i motivasjon, aggresjon, spising, og hukommelsesprosesser. Amygdala er ikke en enhetlig struktur, men består av omtrent et dusin distinkte nuklei.
Amygdala og frykt
Studier har vist at amygdala spiller en nøkkelrolle i formidlingen av frykt. Et fryktinduserende stimulus går fra sanseorganet til thalamus og sendes derfra videre til sansekorteks og videre til hippocampus. Thalamus sender samtidig signaler direkte til amygdala. Sansekorteks og hippocampus er også forbundet til amygdala og sender sin informasjon dit direkte via sine nervebaner. Informasjonen når laterale nukleuser først, derfra går den til to mindre subregioner (basolateral og basomedial) før informasjonen til slutt sendes til nucleus centralis amygdala. Nucleus centralis amygdalae kommuniserer med tre forskjellige regioner i hjernen, som hver ser ut til å produsere forskjellige komponenter av fryktresponsen. Disse er griseum centrale mesencephali, som påvirker emosjonell adferd, lateral hypothalamus, som påvirker autonome responser («kjemp eller flykt», sympatikus og parasympatikus), og nucleus interstitialis striae terminalis, som påvirker hormonelle responser. Dette skjer parallelt. Elektrisk stimulering av amygdala vil produsere intens frykt, selv i fravær av fryktinduserende stimulus. Lesjoner av visse områder i amygdala vil redusere fluktadferd i katter, mens de fortsatt kan vise andre former for frykt og raseri.
Amygdala og klassisk betinging
Studier av fryktbetinging, for det meste dyrestudier, har funnet to afferente ruter som inkluderer amygdala, og som kan formidle en slik betinging. Den første er en direkte rute mellom thalamus og amygdala som kan bearbeide grove sensoriske aspekter ved innkommende stimuli, og som direkte kan formidle informasjonen til amygdala. Dette tillater en tidlig betinget fryktrespons hvis det er noe ved stimulusen som signaliserer en trussel. Den andre ruten er thalamus–korteks–amygdala-ruten som tillater en mer kompleks analyse av stimuliet og gir en saktere betinget emosjonell respons. Fryktbetinging i mennesker har blitt mindre studert, men det finnes en del viktige funn. En studie beskrev en mann som hadde skader i høyre amygdala, og viste redusert "startle response" (kvepping) til plutselige, høye lyder. Han virket også relativt immun mot fryktbetinging. En annen mann hadde bilaterale skader (dvs. på begge sider av hjernen) i amygdala og viste heller ingen fryktbetinging, selv om han kunne gjenfortelle fakta om betingingsopplevelsen. En person med skader i hippocampus derimot kunne ikke huske opplevelsen, selv om han viste betinget frykt. Derfor synes det som om fryktbetinging avhenger av amygdala, mens minnet om frykt avhenger av hippocampus.
Det auditive systemet frakter lyden (ett betinget stimulus) til auditive relékjerner i thalamus. Derfra overføres signalet til auditiv korteks og amygdala. Det auditive korteks sender også signaler til amygdala. Både thalamus–amygdala-banen (low road) og thalamus–kortex–amygdala-banen (high road) stopper i det sensoriske input-området av amygdala, den laterale nukleus. Skader på dette området forstyrrer fryktbetinging. Auditiv korteks er ikke nødvendig for tilegning av betinget fryktrespons til et enkelt auditivt stimulus, men i situasjoner som involverer mer komplekse stimuli som må diskrimineres, gjenkjennes og/eller kategoriseres er auditiv korteks sannsynligvis essensiell. Det fins flere fordeler med å ha en slik parallell prosesseringsevne (high road og low road). Den subkortikale banen gjør at amygdala kan oppdage truende stimuli i omgivelsene hurtigere enn om signalene først måtte innom korteks for analysering. Videre vil den subkortikale banen forberede, «prime», amygdala til å evaluere senere info fra korteks. For eksempel vil høy lyd varsle amygdala og forberede oss på fare, men forsvarsreaksjonene vil ikke bli fullt ut mobilisert før auditiv korteks har analysert lydens lokalisasjon, frekvens og intensitet. Fra den laterale kjernen prosesseres informasjonen via interamygdale forbindelser til basal og assesorisk basal kjerne, hvor den integreres med innkommende informasjon fra andre områder (f.eks. hippocampus), og videre overføres til den sentrale kjerne, som er amygdalas efferente system. Skade på sentral amygdala, eller på områder som signaliserer dit, fører til forstyrrelse av tilegning og uttrykking av alle betingede responser, mens skade på områder i perifere amygdala forstyrrer individuelle responser, som for eksempel blodtrykksendringer, «freezing» atferd eller hormonutskillinger.
147 (tall)
147 (ett hundre og førtisju) er det naturlige tallet som kommer etter 146 og kommer før 148. 147 er et oddetall.
Earl Wilbur Sutherland jr.
Earl Wilbur Sutherland jr. (født 19. november 1915 i Burlingame, Kansas i USA, død 9. mars 1974 i Miami, Florida) var en amerikansk farmakolog og biokjemiker. Han vant Nobelprisen i fysiologi eller medisin i 1971 «for sine oppdagelser om mekanismene av handlingen av hormoner», spesielt adrenalin, via andre sendebud (som syklisk adenosin monofosfat, syklisk AMP).
Sutherland ble tildelt sin bachelorgrad innen kjemi i 1937 fra Washburn University som ligger i Topeka, Kansas og han tok en medisinsk embedseksamen i 1942 fra Washington University School of Medicine i St. Louis.
Etter å ha tjenestegjort som lege under den andre verdenskrig, kom han tilbake til Washington University som forsker innen farmakologi i samme laboratorium som nobelprisvinneren Carl Ferdinand Cori.
I 1953 ble han leder for avdelingen for farmakologi ved Case Western Reserve University (daværende Western Reserve University) i Cleveland, Ohio, der han oppdaget hvilken rolle syklisk AMP i formidling av handlingen av visse hormoner.
I 1963 flyttet Sutherland til Vanderbilt University School of Medicine i Nashville, der han ble professor i fysiologi til 1973. På tidspunktet for hans død i 1974, var Sutherland en anerkjent professor i biokjemi ved University of Miami Medical School.
I tillegg til å ha vunnet Nobel-prisen i 1971, vant Sutherland også en Albert Lasker Award for sin grunnleggende medisinske forskning innen biokjemi i 1970, og han mottok en National Medal of Science i 1973.
Han ble valgt inn i National Academy of Sciences i 1966. En bolig og en sovesal på Vanderbilt University i Nashville ble navngitt til Sutherlands minne, og en plakett og et fotografi ble satt opp til minne om hans prestasjoner som biokjemiker og forsker.
Fylkesvei 478 (andre betydninger)
I Norge finnes fylkesvei 478 i de følgende fylkene:
Chris Horner
Chris Horner (født 23. oktober 1971) er en amerikansk tidligere landeveissyklist.
I 2013 ble han den eldste rytter noen gang til å vinne en Grand Tour sammenlagt, da han vant Vuelta a España 2013 sammenlagt. Det var også hans største seier i karrieren.
148 (tall)
148 (ett hundre og førtiåtte) er det naturlige tallet som kommer etter 147 og kommer før 149. 148 er et partall.
Woodfjorden
Woodfjorden er en stor fjord på nordvestsiden av Spitsbergen på Svalbard. Fjorden går 64 km inn i landet, mellom Haakon VII Land i vest og Andrée Land i øst. Den munner ut i Nordishavet mellom Velkomstpynten på Reinsdyrflya i vest, og Gråhuken i øst. Fjorden er 64 kilometer lang og 5-10 kilometer bred. Den løper sør-nord, og er mer enn 200 meter dyp på enkelte steder i nord og vest. Hele fjordstrukturen inklusive undervannsdypet er 150 km langt ut til kontinentalegga. Hydrologisk sett er Woodfjorden sammen med Bockfjorden og Liefdefjorden et samlet fjordkompleks med felles fjordbunn. Liefdefjorden i vest er grunnere med svært lavt omkringliggende landskap, mens Bockfjorden og Woodfjorden har bratte kyster.
Bukta Muyshaven (Mushamna) er kjent fra 1662. Reindsdyrflya har en rekke fangstgraver fra denne tiden, og de russiske pomorene fangstet senere ved Woodfjorden. Norske fangstmenn brukte området fra 1800-tallet, og flere av Hilmar Nøis's hytter er godt bevart: Villa Oxford på Reinsdyrflya (1924), Mushamna (1927), Texas Bar vest i Liefdefjorden (1927), og Gråhuken (1928). . En del fossilfunn ble gjort langs nordkysten i 1910 og 1912, og sommeren 1939 utforsket en britisk-norsk-svensk ekspedisjon Dicksonfjordens, Billefjordens, Woodfjordens og Wijdefjordens devonske geologi og fossile fauna, anført av den svenske forskeren Erik A Stensiö, og med Anatol Heintz som leder for det norske forskningslaget.
En nyere hytte ved Mattilasodden ble reist på 1970-tallet og tilhører Sysselmesteren på Svalbard. Denne brukes jevnlig av fangstfolk, forskere og ekspedisjoner.
Området er østlig grensefjord som avgrenser Nordvest-Spitsbergen nasjonalpark.
Navn
Dagens navn kommer kommer fra engelsk wood (tre) og navnet er etter alt drivtømmeret som er å fine langs strendene i fjorden. Et nederlandsk kart fra 1710 er tidligste bruk av navnet, det er der oppgitt som Hout Bay, hvor hout er tre (wood) på nederlandsk. Woodfjorden var før dette kjent av nederlandske hvalfangere som Liefde, og kaltes Wickes Sound av Fotherby i 1614.
Geologi og landformer
Midtveis skjærer to fjorder seg rett vestover – den store Liefdefjorden og den langt mindre Bockfjorden, sistnevnte med varme kilder. Hele området består i stor del av godt erodert, rødlig sandstein fra devon, for eksempel det karakteristiske fjellet Auguste-Victoriahøgda. Fjellene er alpint formet av en rekke isbreer som fortsatt er synlige mellom fjellene. Fjordkomplekset er en del av en graben som går nord-sør gjennom hele Spitsbergen, med 360-400 millioner år gamle devon-masser langs fjordene, og eldre lag fra ordovicium i høyereliggende områder. Helt vest i fjordsystemet er det alpint grunnfjell. Mellom Bockfjorden og Woodfjorden ligger tre nedslitte vulkanske topper - Sigurdfjellet, Sverrefjellet og Halvdanpiggen. Sistnevnte er restene av et vulkansk tilførselsrør med harde masser som er mindre erodert enn omliggende fjell. Sverrefjellet var vulkansk aktiv for bare 100-200 tusen år siden.
Innerst i fjordbotnen strekker Woodfjorddalen med Woodfjordelva seg inn fra sørøst, fra kilder i Holtedahlfonna. Fjordsidene er bratte, i vest når Riisefjella 1305 meter rett over fjorden, og i øst når Scott Keltiefjellet hele 1368 meter. I fjordbunnen munner den mektige Vonbreen nesten helt ut i fjorden, mens den betydelige Woodfjorddalen med Woodfjordelva stammer fra den noe mindre Abrahamsenbreen. Alle breene her i sør skyver foran seg betydelige morenemasser, og store deler av Woodfjorddalen er ellers dekket av myr, og har et titalls pingoer. Elvene og breene sør og øst langs fjorden har avsatt viftedelta og floer av morenemasser og sand, som flere steder danner flate mobanker som stikker ut i fjorden. Det er undervanns, 10-60 meter høye morenerygger midtfjords og helt nord mellom Velkomstpynten og Gråhuken, som skriver seg fra siste istid. Morenerygger medfjords følger tidligere isstrømmer, mens rygger Tverrfjords er endemorener fra isbreer. Det er to marine grenser, en 40 meter over havet fra yngre dryas (11 000 år), og en 80 meter over havet som er 40 000 år gammel.
Flora og fauna
Havisen ligger lenge utover våren i Woodfjorden, og gir godt grunnlag for ringsel, storkobbe og grønlandssel. Isbjørn påtreffes derfor hyppig i Woodfjorden, hvor de trolig har hiplasser. Sjeldnere gjester er vågehval, kvithval, og ytterst sjelden grønlandshval.
Om våren skjer en veritabel eksplosjon av marint liv under den smeltende havisen, med store mengder alger («isalger»), senere også planteplankton og etterhvert hoppekreps. I fjordområdet finnes både amfipoder som (Themisto libellula), den 4 cm lange amfipoden Gammarus wilkitzkii - og mindre mengder av slekten Eulalia, havbørsteormene Chaetognathi og Mitridia longa. Som ellers på Svalbard, er kiselalger (diatomer) en viktig gruppe i øvre, solrike vannlag sommerstid. Blant dinoflagellater dominerer den høy-arktiske Pentapharsodinium dalei, ellers er det funn av Protoperidinium og Spiniferites frigidus. Saltvannsfisk omfatter den vidt utbredte polartorsk (Boreogadus saida). Den lever av dyreplankton som ishavsåte (Calanus glacialis), feitåte og raudåte, som alle påtreffes ved Woodfjorden. Svalbards eneste ferskvannsfisk finnes i vann ved Woodfjorden - svalbardrøye.
På land treffes en del insekter, blant annet ytterst sjelden vårfluer. Den antatt arktiske vårfluearten Apatania zonella er beskrevet ved funn her i 1969.
Fuglelivet omfatter blant annet ærfugl, praktærfugl, kortnebbgås, ringgås, fjæreplytt, svalbardrype, rødnebbterne, tyvjo, storjo, polarmåke og krykkje. Vestsiden av Woodfjorden har flere krykkjefjell. Det er (2009) anslagsvis 300 svalbardrein nordfor Liefdefjorden, og 150 rein samt fjellrev øst for Woodfjorden.
Den 63. Golden Globe-utdelingen
<div style="float: right; font-size: smaller; background-color:#E6E6FA; padding: 12px; margin-left: 5em; margin-bottom: 2em; width: 180px" align="center">
63rd Golden Globe Awards
16. januar 2006
Film – Drama:
Brokeback Mountain
Walk the Line
TV-serie – Drama:
TV-serie – Musikal eller komedie:
Desperate Housewives
Miniserie eller TV-film:
Empire Falls '''Den 63. Golden Globe-utdelingen''', for å hedre de beste oppnåelsene innen film og TV for 2005, ble avholdt 16. januar 2006 på Beverly Hilton, i Los Angeles, California.
Vinnere
Cecil B. DeMille Award: Anthony Hopkins
Beste film – drama: Brokeback Mountain
Beste kvinnelige skuespiller i film – drama: Felicity Huffman – Transamerica
Humboldtpingvin
Humboldtpingvin (Spheniscus humboldti) er en flygeudyktig sjøfugl i slekten Spheniscus (båndpingviner) og tilhører pingvinfamilien. Nest etter galapagospingvinen (Spheniscus mendiculus), er dette den arten som lever lengst mot nord.
Den 63. Golden Globe-utdelingen
Vinnere
Beste mannlige skuespiller i film – drama: Philip Seymour Hoffman – Capote
Beste film – musikal eller komedie: Walk The Line
Beste kvinnelige skuespiller i film – musikal eller komedie: Reese Witherspoon – Walk The Line
Humboldtpingvin
Beskrivelse
Arten er i hovedsak sort og/eller brunsort på oversiden og hvit på undersiden. Den minner ellers mye på kappingvinen, men skiller seg fra denne gjennom flere særtrekk og i utbredelse. Hodet er blant annet mer sort. Det hvite båndet som løper fra halsen og opp i bue over øyene er smalere. Båndet når dessuten ikke til roten av overnebbet. Den bare hudflekken ved øynene er blekrosa og løper opp i pannen fra begge sider og ned rundt roten av både over- og undernebbet, der den skiller fjærene tydelig fra nebbet. Undernebbet har også en gul-oransje bånd innerst mot nebbroten. Det omvendte U-forma båndet i brystet og buken er også noe smalere.
Sandvika videregående skole
Sandvika videregående skole er en videregående skole i Sandvika i Bærum. Skolen ble offisielt åpnet i august 2005 med et midlertidig lokale ved Valler videregående skole, og flyttet året etter inn i de gamle lokalene til Handelshøyskolen BI. Lokalene ble pusset opp og bygd om etter at BI flyttet til Nydalen sommeren 2005. Prosjektet startet i 1999 da det ble det igangsatt arbeid med et byggeprogram for en ny videregående skole i Bærum.
Studieretninger
Skolen har fra og med høsten 2011 900 elever. Det tilbys fire studieretninger; studiespesialisering, medier og kommunikasjon, helse og sosialfag og tilrettelagt opplæring.
Studiespesialisering
Studiespesialisering er studieretningen med flest studieplasser. Med mange elever på studiespesialisering kan skolen tilby et bredt tilbud av valgfrie programfag innenfor realfag, samfunnsfag, språk og økonomi.
Medier og kommunikasjon
Medier og kommunikasjonslinjen på Sandvika er en av de fire som tilbys i området Asker og Bærum. Elevene har tilgang til spesielle lokaler for produksjon av video og lyd, og har også sitt eget nettsted og domene, MKweb.no, der de legger ut arbeidet sitt. På medier og kommunikasjonslinjen er det to forskjellige fag, mediesamfunnet og medieutrykk. I tillegg til disse fagene har medier og kommunikasjonslinjen rett til å velge mellom 5 forskjellige valgfag. Disse gjelder Bildefag, Grafisk Design, IT, Lyd og Mediespesialisering.
Den 63. Golden Globe-utdelingen
Vinnere
Beste mannlige skuespiller i film – musikal eller komedie: Joaquin Phoenix – Walk The Line
Humboldtpingvin
Beskrivelse
Humboldtpingvinen blir omkring 65 cm høy (56–70 cm) og veier typisk cirka 4 kg (3,6–5,9 kg) i snitt.
Den 63. Golden Globe-utdelingen
Vinnere
Beste kvinnelige birolle i film: Rachel Weisz – The Constant Gardener
Beste mannlige birolle i film: George Clooney – Syriana
Humboldtpingvin
Utbredelse, habitat og bestand
Humboldtpingviner er utbredt langs vestkysten av Sør-Amerika og hekker i kolonier langs kysten av Peru og Chile. Arten opptrer dessuten tidvis langs kysten av Colombia og Ecuador og sørover til Argentina.
Den 63. Golden Globe-utdelingen
Vinnere
Beste fremmedspråklig film: Paradise Now (Palestina)
Sandvika videregående skole
Helse og sosialfag
Helse og sosialfag tilbyr helse- og sosialfag VG1, helsesekretær og barn- og ungdom VG2 samt tannhelsesekretær VG3. Linjen er hovedsakelig ment for elever som ønsker å jobbe i omsorgsyrker.
Amøbe
En amøbe (gr. amoibos = vekslende) er en protozo, et encellet dyr, uten fast kroppsform.
Den 63. Golden Globe-utdelingen
Vinnere
Beste regi: Ang Lee – Brokeback Mountain
Sandvika videregående skole
Tilrettelagt opplæring
Tilrettelagt opplæring er den minste av linjene på skolen, og hadde 18 elever i skoleåret 2011-2012.
Skolerevy
Skolen har etter hvert fått en veletablert revytradisjon. Skolen hadde sin første revy i 2008, og forestillingen spilles i skolens gymsal den første uken etter vinterferien hvert år. Sandvikarevyen har raskt rukket å bli tildelt toppkarakterer fra både Aftenposten (2011, 2013, 2015) og Budstikka (2011, 2013, 2014). I 2011 og 2013 ble revyen nominert til Revyprisen, som deles ut av Aftenposten. I 2015 gikk revyen helt til topps og ble kåret til årets beste revy i Oslo og Akershus, og som følge av dette ble revyen også satt opp på Nationaltheatret etter påske. Sandvikarevyen vant dessuten Budstikkas revypris i 2011, 2012, 2013 og 2014. De siste årene har mellom 120-150 av skolens elever tatt del i revyarbeidet.
IKT
Skolen har fokus på god bruk av IKT i undervisningen. alle elever (og lærere) har bærbar PC. Skolen er satt opp med WLAN i alle arealer, og prosjektører og høyttalere i alle undervisningsrom.
Amøbe
Innen gruppen amøber finnes arter som er fra bare 90 μm til 0,8 mm i diameter (blant de største encellede dyr). Amøbene danner ikke noe eget monofyletisk taxon, og kan dermed ikke tilbakeføres til en enkelt urart. Denne livsformen har skilt seg ut i forskjellige taxa, og ulike amøbe-arter er med andre ord analoger fylogenetisk. Amøber er encellede, små organismer. Det er kort vei fra overflaten og inn til det innerste celleområdet i cellen. Oksygengass finnes i oppløst vann. Inne i amøben blir oksygenet brukt i celleåndingen. Det er høyere konsentrasjon av oksygengass utenfor amøben enn inni. Derfor trenger oksygengass gjennom cellemembranen og inn i amøben. Det motsatte skjer med karbondioksidgass som slipper ut av amøben.
Den 63. Golden Globe-utdelingen
Vinnere
Beste manus: Brokeback Mountain
Hans Hansen Kaas
Hans Hansen Kaas (født i Stavern 10. januar 1822, død i Christiania 13. november 1885) var en norsk lærer, byggmester og arkitekt. Kaas fikk oppført en rekke bygninger som stilmessig var preget av historismen.
Utdannelse
Kaas gikk i lære hos murmester Erich Pettersen i Christiania i årene 1835-40. Årene 1837-45 hospiterte han ved Den kongelige tegneskole og arbeidet ved arkitekt Johan Henrik Nebelongs kontor i Christiania perioden 1842-45.
Kaas ledet arbeidet med oppføringen av Lungegårdshospitalet i Bergen etter arkitekt Nebelongs tegninger årene 1845-49. Fire år etterpå brant hospitalet ned. I 1847 arbeidet han også en periode hos Nebelong i København.
Stadskonduktør i Bergen
I 1848 ble Kaas konstituert stadskonduktør i Bergen. Kaas fikk oppført en rekke betydelige bygninger i Bergen.
Den 63. Golden Globe-utdelingen
Vinnere
Beste filmmusikk: Memoirs Of A Geisha
Amøbe
Pusteorgan
Amøber har ikke pusteorgan. Derfor blir oksygengass tatt opp ved hjelp av diffusjon gjennom cellemembranen. Dette er en av grunnene til at disse dyrene ikke kan bli store. Diffusjonsveien kan ikke bli for stor, og større dyr krever mer energi til livsfunksjonene.
Den 63. Golden Globe-utdelingen
Vinnere
Beste filmlåt: "A Love That Will Never Grow Old" – Brokeback Mountain (Gustavo Santaolalla og Bernie Taupin)
Sandvika videregående skole
Elevenes datamaskiner
Elevene som begynner på skolen får bærbar PC eller MAC gjennom Akershus fylkeskommunes innkjøpsordning. Elevene betaler leie for PC-ene, men får et stipend som dekker kostnadene. Etter tre år kan elevene overta PC-ene.
Den 63. Golden Globe-utdelingen
Vinnere
Beste TV-serie – drama: Lost
Sandvika videregående skole
Satsing på Web 2.0
Sandvika vgs bruker aktivt ikt i undervisningen i de fleste fag og elever produserer mye på nett. Mange skriver blogger og bruker wiki. Av andre program som brukes kan nevnes Microsoft OneNote som elevene bruker til å ta notater fra fagdagene.
Den 63. Golden Globe-utdelingen
Vinnere
Beste kvinnelige skuespiller i TV-serie – drama: Geena Davis – Commander In Cheef
Humboldtpingvin
Utbredelse, habitat og bestand
Arten hekker på klipper og steiner langs kysten og på øyer med egnet terreng.
Totalbestanden utgjør omkring 3 300–12 000 individer.
Atferd
Humboldtpingviner er monogame og både hekker og lever i kolonier året rundt. Toppene i hekkingen er i mars–april eller september–oktober, avhengig av kolonienes lokalitet. Fuglene graver enten ut en hulgang i sanden eller guanoen, eller de finner en passende bergsprekk eller revne til redet. Hunnen legger to egg i løpet av 2–4 dager. Inkubasjonstiden varer normal i 40–42 dager og begge foreldrene deltar i rugingen. Kyllingene klekker vanligvis med 2 dagers mellomrom og mates av begge foreldrene så snart dundrakten har vokst ut. De forlater sjelden redet før den voksne fjærdraken er på plass, normalt etter cirka 12 uker. Deretter må de klare seg selv.
Humboldtpingvinen jakter på fisk, spesielt ansjos (Engraulis ringens), krill og blekksprut som de fanger under dykking. Dykk til 30–60 meter er normalt, men disse fuglene har blitt observert dykkende til dyp på omkring 150 meter.
Ariana
Kjente personer med navnet
Personene i listen er ordnet kronologisk etter fødselsår.
Den 63. Golden Globe-utdelingen
Vinnere
Beste mannlige skuespiller i TV-serie – drama: Hugh Laurie – House M.D.
Beste TV-serie – musikal eller komedie: Desperate Housewives
Beste kvinnelige skuespiller i TV-serie – musikal eller komedie: Mary-Louise Parker – Weeds
Beste mannlige skuespiller i TV-serie – musikal eller komedie: Steve Carell – The Office
Beste miniserie eller TV-film: Empire Falls
Beste kvinnelige skuespiller i miniserie eller TV-film: S. Epatha Merkerson – Lackawanna Blues
Beste mannlige skuespiller i miniserie eller TV-film: Jonathan Rhys-Meyers – Elvis
Beste kvinnelige birolle i en TV-serie, miniserie eller TV-film: Sandra Oh – Grey's Anatomy
Beste mannlige birolle i en TV-serie, mini-serie eller TV-film: Paul Newmann – Empire Falls
Miss Golden Globe 2006: Dakota Johnson
USAs historie (1918–1945)
USAs historie fra 1918 til 1945 dekker tiden fra slutten av den første verdenskrigen og til slutten av den andre verdenskrigen. I disse 27 årene var USA preget av børskrakket i 1929, den store depresjonen, en verdensomfattende økonomisk nedgangsperiode i første del av 1930-tallet, og deltakelsen i den andre verdenskrig som ble innledet med Japans overraskende angrep på den amerikanske marinebase på Pearl Harbor den 7. desember 1941. Den 6. august 1945 slapp USA den første atombomben kalt Little Boy over byen Hiroshima, noen dager senere den 9. august slapp de den andre bomben Fat Man over byen Nagasaki. Og den 15. august 1945 overga Japan seg.
Innledning
Etter den første verdenskrig ratifiserte ikke USAs senat Versaillestraktaten som USAs allierte hadde pålagt de beseirete Sentralmaktene, men signerte isteden separate fredsavtaler med Tyskland og dets allierte. Det amerikanske folk var desillusjonerte over fredskonferansens feilslåtte forsøk på å innfri høye idealer og valgte å handle politisk uavhengig av Europa i utenrikspolitiske spørsmål. USA var meget aktiv på den internasjonale scene i løpet av 1920-tallet, men ved at USA avviste å bli medlem av Folkeforbundet førte til landets isolasjonisme på 1930-tallet.
I 1920 ble framstilling, salg, import og eksport av alkohol forbudt ved en tilføyelse av USAs grunnlov. Å være besittelse av alkohol og drikke det var dog aldri forbudt, og det generelle konsumet av alkohol dalte. Myndighetene ble derimot tynget ned i enkeltsaker slik at spritsmugling og «speakeasies» (ulovlige brennevinsutsalg) blomstret i alle byer. Resultatet førte til organisert kriminalitet eksploderte i antall, makt og innflytelse. I 1933 ble spritforbudet opphevet ved enda en endring av forfatningen. Forbudet ble betraktet som en fiasko som hadde fremmet kriminalitet og korrupsjon.
I løpet av nesten hele 1920-tallet opplevde USA en periode av vedvarende velstand. Det gikk godt for de fleste sektorer, unntatt for jordbruket som fikk et sammenbrudd på grunn av høye priser på jordbruksvarer og landsbruksjord i 1920. Samtidig ble kullproduksjonen i stor grad erstattet av olje. Problemene i jordbruket vedvarte i årene framover, men de fleste andre sektorer hadde fortsatt framgang. Prisutviklingen var stabil bruttonasjonalinntektene steg årlig med 3,2 prosent fra 1918 til 1945. Lønningene (etter at inflasjon, arbeidsløshet og nedsatt arbeidstid er medberegnet) for alle ansatte ble fordoblet i samme periode. Folk flyttet fra landet til byene, og avstanden hadde minsket på grunn av biler. Samtidig skjedde det dramatiske forbedringene i urbane strøk. Forbedringene i konjunkturene betydde samtidig penger på kreditt økte til et faretruende nivå, ikke på minst på aksjemarkedet hvor kursene ble presset opp til kunstig nivå.
Sammenbruddet på Wall Street i 1929 og den påfølgende den store depresjonen tvang myndighetene til å forsøke å oppstarte økonomien på nytt og hjelpe ofrene. Bedringen gikk imidlertid svært langsomt. Det verste depresjonsåret var i 1933 da indeks hadde falt til 81 (lavpunktet) mens den var 100 i 1918, og steg til 112 i 1923, og ytterligere til 122 i 1929 da det helt falt sammen. Økonomien forbedret seg deretter langsomt på 1930-tallet og forble anstrengt fram til militæret økte sitt forbruk på grunn av krigsforberedelsene i tiden opp mot den andre verdenskrig. Reallønnen oversteg ikke nivået fra 1929 før i 1941.
Amerikansk utenrikspolitisk var preget av at USA aldri ble medlem av Folkeforbundet, men isteden tok initiativ til å avbevæpne verden, mest kjent ved Washingtonkonferensen i 1921–1922. Denne stabiliserte også europeisk økonomi ved henholdsvis Dawesplanen og Youngplanen. Innvandringsloven av 1924 ble vedtatt med den hensikt å ytterligere begrense innvandring av sør- og østeuropeere, særlig jøder, italienere og slavere. Disse hadde begynte å innvandre til USA i et stort antall fra begynnelsen av 1890-tallet.
I løpet av 1939 ble amerikanernes isolasjonistiske holdninger svekket, men USA avsto fra å involvere seg i krigen i Europa. Etter at Frankrike falt i 1940 økte USA den militære opprustningen og sendte en strøm av penger og militærutstyr til Storbritannia, Kina og Sovjetunionen. Etter det plutselige og overraskende japanske angrepet på Pearl Harbor snudde USA helt om. Landet sluttet seg til de allierte mot aksemaktene: det keiserlige Japan, fascistiske Italia, og nazistiske Tyskland. Selv med amerikansk deltagelse tok det nesten fire år å beseire Nazi-Tyskland og Japan. Mens samtlige andre deltagende nasjoner hadde store materielle skader og tap av liv gikk USA ut av krigen langt rikere og med relative få skader.
Etterspillet etter første verdenskrig
En populær Tin Pan Alley-sang fra 1919 spurte, angående amerikanske tropper som kom tilbake fra første verdenskrig, «How ya gonna keep 'em down on the farm after they`ve seen Paree?» (Hvordan vil du holde dem nede på gården etter at de har sett Paris?). Faktum var at mange ble ikke «nede på gården» da der var en stor migrasjon av tidligere jordbruksbefolkning til byene. Men landbruket ble økende mekanisert med utstrakt bruk av traktor, derfor trengtes færre bønder for å produsere større avlinger med mat. Den amerikanske presidenten Woodrow Wilson førte en kampanje for å få USA til å slutte seg til det nye folkeforbundet uten suksess, ettersom nasjonen avslo Wilsons intervensjonisme.
De brølende tjueårene
I presidentvalget i 1920 returnerte det republikanske partiet til Det hvite hus med valget av Warren G. Harding som lovet «retur til det normale» etter de traumatiske årene i første verdenskrig.
I det meste av 1920-årene opplevde USA en periode med ubalansert fremgangstid. Prisene for landbruksvarer og lønninger falt på slutten av krigen mens nye industrier (radio, film, biler og kjemikalier) blomstret. Ulikheten var også geografisk. Levestandarden i jordbruksområdene falt lenger og lenger bak urbane og suburbane områder som så dramatisk forbedring i husbygging og urban planlegging. De gode tidene ble reflektert i utvidelsen av kreditt i farlig grad, inkludert på børsen som steg til rekordhøyder, som i retrospekt etter krasjet var oppblåst.
Jazz ble vidt populært blant de unge (og ble vidt sett på som umusikalsk bråk av mye av de eldre generasjonene). Dansing var en populær rekreasjon.
Forbudstiden
Fremstilling, salg, import og eksport av alkohol ble forbudt i 1920 av det 18. tillegget til konstitusjonen i et forsøk på å bli kvitt forskjellige sosiale problemer. Dette ble kjent som «forbudstiden». Den ble innført gjennom Volstead-loven.
Mange stater ratifiserte det 18. tillegget mens et betydelig antall av deres unge menn var over sjøen på grunn av den store krigen. I beste fall var det en og annen i troppene over sjøen som stemte.
Nasjonalt forbud endte i 1933 gjennom det 21. tillegget til konstitusjonen. Forbudet regnes som en fiasko, konsumeringen av alkoholholdige drikker minket ikke merkbart mens organisert kriminalitet ble styrket. Den representerte det første tilfellet av et konstitusjonelt tillegg som direkte regulerte sosial aktivitet. Det 18. tillegget representerte da den voksende styrken til staten i det tidlige 20. århundre. At en føderal lov regulerte salget eller bruken av en substans ble regnet så langt fra den aksepterte makten til de føderale styresmaktene i 1919 at et tillegg til konstitusjonen ble sett på som nødvendig da den ble innført. Siden 1930-årene har de føderale styresmaktene regulert og forbudt mange substanser uten flere tillegg.
Den føderale styresmakten i 1920-årene
Mens 1920-årene i retrospekt noen ganger sees på som det siste åndedraget av laissez-faire kapitalisme, så epoken en stadig økende rolle for den føderale styresmakten. I tillegg til forbudet mot alkohol, tok styresmakten ny makt og oppgaver som å finansiere og ha overoppsyn med det nye motorvei-systemet. Føderal ekspansjon av penge-forsyninger førte til en rekordhøy ekspansjon av kreditt som førte både til de blomstrende tidene og det etterfølgende krakket.
Harding-administrasjonen ble rystet av «Teapot Dome-skandalen». Det så ut som presidenten selv kunne ha vært involvert i korrupsjon, men Harding døde mens han fremdeles var president 2. august 1923. Han ble etterfulgt av sin visepresident Calvin Coolidge.
Coolidge var tilbaketrukket av natur, en personlig ærlig mann fra New England som vanligvis så sin rolle som å holde seg ute av veien for den blomstrende økonomien. Han ble valgt til en hel periode selv i presidentvalget i 1924 under slagordet «Keep cool with Coolidge» (hold hodet kaldt med Coolidge).
Grunner for den store depresjonen
Internasjonal finans kom seg aldri fra bestrebelsene i første verdenskrig som førte til en dramatisk økning i produksjonskapasiteten, særlig utenfor Europa, uten en tilsvarende økning i etterspørsel. Fastsatte byttesatser og fri omgjøring åpnet for et kompromiss, gullstandarden, som manglet stabiliteten til å gjenoppbygge verdenshandelen.
I 1929 var USA verdens mest fremgangsrike land. Men til tross for den varende optimismen i USA og den antatte friske økonomien i andre land, var verdensøkonomien i dårlig tilstand. En etter en smuldret hjørnesteinene av det økonomiske systemet før 1914, multilateral handel, gullstandarden og vekslingsmulighetene mellom valutaene.
Den store depresjonen er perioden i historien som fulgte «den svarte torsdagen», børskrakket torsdag 24. oktober 1929. Hendelsene i USA utløste den verdensomspennede store depresjonen som førte til deflasjon og en sterk økning i arbeidsledighet. På verdensbasis var markedskrakket i USA det siste strået i en allerede usikker situasjon i verdenspolitikken. Tyskland opplevde hyperinflasjon av valutaen og mange av de allierte seierherrene fra første verdenskrig hadde store problemer med å betale tilbake stor krigsgjeld. Sent på 1920-tallet så den amerikanske økonomien ut til å være immun mot de voksende problemene, men ved starten av 1930-årene krasjet den med skremmende fart.
Feildistribusjon av kjøpekraft
En fundamental feildistribusjon av kjøpekraften, den svært ujevne fordelingen av rikdom gjennom 1920-årene, var en faktor. Lønningene økte ikke på langt nær så fort som produksjonen. Ettersom produksjonskostnadene falt raskt, steg lønningene sakte og prisene var konstante, hovedinntektene av den økte produksjonen gikk i profitt.
Da industriell og agrikulturell produksjon økte, var delen av profitten til bønder, fabrikkarbeidere og andre potensielle konsumenter altfor liten til å skape et marked for varene de produserte. Selv i 1929, etter nesten ett tiår med økonomisk vekst, levde mer enn halvparten av familiene i Amerika på grensen eller under nivået for livsopphold, for fattige til å ta del i den store konsumenteksplosjonen i 1920-årene, for fattige til å kjøpe biler og hus eller andre varer den industrielle økonomien produserte, for fattige i mange tilfeller til å kjøpe selv nok mat og husly for dem selv.
Så lenge selskapene fortsatte å ekspandere fasilitetene sine (fabrikker, varehus, tungt utstyr og andre investeringer), ville økonomien blomstre. Og takket være press fra Calvin Coolidge-administrasjonen og forretningene, holdt sentralbanken Federal Reserve rentene lave, noe som oppmuntret til utsvevende investeringer. På slutten av 1920-årene hadde kapitalinvesteringene skapt mer fabrikkplass enn det som kunne brukes med profitt, og fabrikkene spydde ut flere varer enn konsumentene kunne kjøpe.
Mangel på variasjon
En annen faktor var den alvorlige mangelen på variasjon i den amerikanske økonomien i 1920-årene. Fremgangen hadde vært i overkant avhengig av noen få grunnleggende industrier, særlig bygge- og bilindustriene. Sent på 20-tallet begynte disse industriene å gå nedover. Mellom 1926 og 1929 falt utgiftene på bygging fra $11 milliarder til under $9 milliarder. Bilsalget begynte å gå nedover noe senere, men i de første ni månedene av 1929 sank de med en tredjedel. Når først disse to avgjørende industrien begynte å svekkes, var der ikke nok styrke i andre sektorer av økonomien til å jevne ut. Selv før, mens bilindustrien blomstret på 20-tallet var andre industrien, særlig landbruket, jevnt synkende. Mens Ford rapporterte rekordstor totalverdi, sank jordbruksprisene, og prisen på mat falt skremmende brått.
Kredittsystemet
En annen faktor var kredittstrukturen i økonomien. Da jordbruksprisene stupte, var bøndene i dyp gjeld, deres land var pantsatt og avlingsprisene for lave til å avbetale det de eide. Små banker, særlig de som var knyttet til landbruksøkonomien, var i konstant krise i 20-årene ettersom kundene ikke kunne betale lånene. Der var en jevn strøm av mislykkede små banker i tiåret. Banksystemet i sin helhet var bare løst regulert av det føderale reservesystemet. Selv om de fleste amerikanerne i denne epoken var sterkt konservative, klarte ikke noen av landets største banker å opprettholde brukbare reserver og investerte uvørent i aksjemarkedet eller gjorde lite kloke lån. Med andre ord, banksystemet var ikke forberedt på å absorbere sjokket av en betydelig nedgangstid.
Sammenbruddet av internasjonal handel
Amerikas posisjon i den internasjonale handelen var også viktig. Proteksjonistiske impulser førte nasjoner til å foredle varer eller høste råvarer hjemme, selv om denne politikken var noe dyrere enn å importere det de trengte. For så å beskytte hjemmeproduktene mot konkurranse fra utenlandsk import, ble høye tollmurer som Smoot-Hawley tariffloven innført. Sistnevnte hevet tollene på import for å beskytte lokale produsenter som ble skadet av utenlandsk konkurranse. USA ledet bevegelsen mot høyere tollsatser. Andre nasjoner tok raskt etter med diskriminerende toll mot USA og hverandre, noe som førte til en kjedereaksjon, amerikansk utenlandshandel gikk alvorlig nedover og volumet i verdenshandelen økte jevnt.
Sent i tiåret begynte europeisk behov for amerikanske varer å synke. Det var delvis fordi europeisk industri og landbruk ble mer produktivt, og delvis fordi noen europeiske nasjoner, først og fremst Tyskland under styret til Weimar-republikken, slet med avlorlige finansielle kriser og ikke kunne ta seg råd til å kjøpe varer fra Amerika. Men det var på grunn av europeisk økonomi ble destabilisert av den internasjonale gjeldsstrukturen som dukket opp i etterspillet etter første verdenskrig.
Derfor var den internasjonale gjeldsstrukturen en femte medførende faktor til depresjonen. Da krigen sluttet i 1918, hadde alle europeiske nasjoner som var alliert med USA store summer i gjeld til amerikanske banker, summer altfor store til å bli tilbakebetalte ut fra deres rystede økonomier. Det var en grunn for hvorfor de allierte hadde insistert (over Woodrow Wilsons protester) på å kreve betaling fra Tyskland og Østerrike. Denne betalingen, trodde de, ville gi dem en mulighet til å betale deres egen gjeld. Men Tyskland og Østerrike var selv i dype økonomiske problemer etter krigen. De var ikke mer istand til å betale reparasjonene enn de allierte var.
Gjeldsnasjonene la sterkt press på USA i 1920-årene for å få gjelden ettergitt, eller i det minste få dem reduserte. Den amerikanske regjeringen nektet. I stedet begynte amerikanske banker å gi store lån til nasjonene i Europa. Dermed ble gjeld (og reparasjon) betalt kun ved å ta ny og større gjeld. Sent på 20-tallet, og særlig etter at amerikansk økonomi begynte å svekkes etter 1929, fant de europeiske nasjonene det mye vanskeligere å låne penger fra USA. Samtidig førte høy amerikansk toll til at det var vanskelig for dem å selge varene deres på det amerikanske markedet. Uten kilder for utenlandsk handel som de kunne betale gjeld med, begynte de å gå i oppløsning. Kollapsen av den internasjonale kredittstrukturen var en av grunnene til hvorfor depresjonen spredte seg til Europa (og ble mye verre i Amerika) etter 1931.
I 1931 var verden preget av den verste depresjonen noen gang, og hele strukturen av reparasjoner og krigsgjeld kollapset. I letingen etter likviditet som fulgte etter det store krasjet, strømmet midler fra Europa til Amerika og Europas skjøre økonomier smuldret opp.
Den store depresjonen og valgene i 1932
Børskrakket på Wall Street gikk foran i en verdensomspennende finansiell krise. Arbeidsledigheten steg i USA fra 3 % av arbeidsstyrken i 1929 til 25 % i 1933, mens produksjonen sank med en tredjedel. På verdensbasis forsøkte regjeringer i desperasjon å redde økonomien ved å innføre restriktiv selvforsyningspolitikk, høye tollsatser, importkvoter og rene byttehandler uten bruk av penger, og ved å eksperimentere med nye planer for deres interne økonomi. Storbritannia innførte langtrekkende tiltak i utviklingen av planlagt nasjonal økonomi. I Nazi-Tyskland ble økonomisk forbedring søkt gjennom gjenopprustning, verneplikt og offentlige arbeidsprogrammer. I Mussolinis Italia ble den korporate statens økonomiske kontroll styrket. Observanter i hele verden så i de massive programmene av økonomisk planlegging og statlig eierskapet til Sovjetunionen det som så ut som et depresjonssikkert økonomisk system og en løsning til krisen i kapitalismen. I USA, etter å ha akseptert demokratenes nominasjon for president i 1932, lovte Franklin Delano Roosevelt en "new deal (ny giv) for det amerikanske folket, " en frase som har forblitt en merkelapp på hans administrasjon og dens mange innenrikspolitiske bedrifter.
I motsetning til mange andre verdensledere i 1930-årene, overtok Roosevelt embetet uten en enkelt ideologi eller plan for å gjøre noe med depresjonen. Denne «new deal» ble ofte motsigende, pragmatisk og eksperimentell. Det som mange regnet som manglende logikk i New Deals ideologi, var nærværet av flere konkurrerende, basert på programmer og idéer uten forgjengere i amerikansk politisk tradisjon.
New Deal, som trakk på erfaringene til dens ledere, reflekterte idéene, og var påvirket av programmet, som Franklin D. Roosevelt og de fleste av hans opprinnelige støttespillere hadde tatt opp i deres politiske ungdom tidlig i den progressive perioden, mens de tjente i Wilson-administrasjonen og mens de hadde andre embeter i 20-årene. Fra den progressive perioden lånte new dealerne epokens opposisjon til monopolet, bevget seg mot regjeringens regulasjon av økonomien og var påvirket av avvisningen av langvarige tanker som at fattigdom var en personlig moralsk mislykkethet mer enn produktet av upersonlig sosiale og økonomiske krefter. Fra Wilson-administrasjonen ble deres idéer om styresmaktens mobilisering formet til forsøk av forsøk på å mobilisere økonomien for den store krigen. Og fra politikkeksperimentene i 20-årene, hentet new dealerne idéer fra forsøk på å harmonisere økonomien ved å skape kooperative forhold blant dens helhetselementer.
New Deal bestod av mange forskjellige forsøk på å få slutt på den store depresjonen og reformerte den amerikanske økonomien. De fleste slo feil, men der var nok suksess til å etablere den som den viktigste episoden i det 20. århundre i å skape den moderne amerikanske stat.
«Bankferien» og nødloven
Den desperate økonomiske situasjonen, kombinert med de betydelige demokratiske seirene i valget i 1932 gav Roosevelt en uvanlig innflytelse over kongressen i de første månedene av hans administrasjon. Han brukte sin tyngde til å vinne rask tilgang til en rekke av tiltak for å støtte det oppvoksende banksystemet, reformere aksjemarkedet, hjelpe arbeidsløse og bygge opp industriell og landbruksgjenoppretting. Med bankkrisen og kongressen desperat i et ønske om å gjøre nesten hva som helst presidenten forslo, og Roosevelt kunne godt ha tatt modige steg som å nasjonalisere banksystemet. I stedet arbeidet han for å demme opp de eksisterende finansielle institusjonene og å gjenopprette troen på økonomien.
6. mars, to dager etter at han overtok som president, utstedte han en erklæring som stengte alle amerikanske banker i fire dager til kongressen kunne møtes i en spesialsammenkomst. Vanligvis ville et slikt tiltak føre til utstrakt panikk. Men tiltaket skapte en generell lettelse. For det første hadde mange banker allerede stengt før 6. mars. For det andre beskriv Roosevelt dyktig og billedlig som en «bankferie». For det tredje demonstrerte tiltaket at den føderale styresmakten gikk inn for å stoppe det alarmerende mønsteret av bankenes nederlag.
Tre dager senere sendte Roosevelt nødloven for bankene, en generelt konservativ lov, skrevet stort sett av utkast fra Hoover-administrasjonen, laget først og fremst for å beskytte store banker fra å bli dratt ned av mislykkede mindre banker. Loven gav finansdepartementet inspeksjon av alle banker før de fikk åpne, for føderal assistanse til å hjelpe store institusjoner og for en kraftig reorganisering av de som hadde størst problemer. En forvirret og redd kongress godkjente loven i løpet av fire timer etter at den ble introdusert. Tre fjerdeler av bankene i Federal Reserve System gjenåpnet innen de tre neste dagene, og $1 milliard lagret valuta og gull strømmet tilbake i dem innen en måned. Den umiddelbare bankkrisen var over.