cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Nancy Ludington
Nancy Irene Ludington (født Rouillard 25. juli 1939 i Massachusetts) var en amerikansk kunstløper som deltok i de olympiske vinterleker 1960 i Sqauw Valley.
Ludington vant en olympisk bronsemedalje i kunstløp under Vinter-OL 1960 i Sqauw Valley. Sammen med Ronald Ludington kom hun på tredjeplass i parløp, bak Barbara Wagner / Robert Paul fra Canada og Marika Kilius / Hans-Jürgen Bäumler fra Tyskland.
Rhodesia under Sommer-OL 1928
Rhodesia under Sommer-OL 1928. Sportsutøvere fra Rhodesia deltok under Sommer-OL 1928 i Amsterdam. To mannlige utøvere deltok i boksing. Det var første gangen Rhodesia deltok i et sommer-OL, de vant ikke noen medaljer.
Bergen Curling Club
<mapframe latitude="60.470811" longitude="5.315537" zoom="15" text="Bergen Curling Club (Åsane Arena)" width="294" height="255" align="right">{ "type": "FeatureCollection", "features": [ {     "type": "Feature", "properties": {}, "geometry": { "type": "Point", "coordinates": [ 5.313241,         60.470228        ]      }    }  ] } Bergen Curling Club er en curlingklubb fra Bergen. Bergen CC (BCC) ble stiftet 12. mars 2004.
Historie
Randi N.A. Bakke og Vilde Aabrek ble oppfordret til å stifte klubben av Norges Curling Forbund da det ble klart at Vestkanten Ishall skulle bygges.
Klubben hadde sin første curlingtur til Snarøya hallen utenfor Oslo i 2005. BCC kom i regelmessig aktivitet da Iskanten åpnet i oktober 2007 og hadde pr. oktober 2008 ca. 25 aktive medlemmer som spilte og trente i Iskanten.
Våren 2022 åpnet Åsane Arena sin nye curlinghall med 4 baner. Bergen Curling Clubs medlemmer valgte sommeren 2022 et nytt styre som tok klubben i en ny retning, hvor man avsluttet samarbeidet med Iskanten, og inngikk samarbeid med Åsane Arena.
Natalia Sedova
Natalia Sedova (født 5. april 1882, død 23. januar 1962) er best kjent som Lev Trotskijs andre kone. Men hun var også en aktiv revolusjonær uavhengig av Trotskij, og skrev mye om kulturelle tema knyttet til marxismen.
Bergen Curling Club
Deltakelse i mesterskap
BCC representert ved «SuperGuttene» har deltatt i to mesterskap, Vikingcup på Hamar og Moskuscup på Oppdal. I tillegg deltok de i Bergensmesterskapet 2008 hvor de ble mestre.
Natalia Sedova
Sedova fulgte Trotskij da han ble utvist fra Russland, og ble også med til Norge, da de bodde på Hønefoss. Hennes sønn, Leon Sedov, var en aktiv og ledende bolsjevik-leninist, en bevegelse som hans far ledet, og som han mest sannsynlig ble myrdet på grunn av.
Tommy Robredo
Tommy Robredo (født 1. mai 1982 i Girona, Spania) er en spansk høyrehendt profesjonell tennisspiller.
Natalia Sedova
Etter at Trotskij ble myrdet i Mexico i 1940 ble hun igjen i Mexico, og beholdt kontakten med mange eksil-revolusjonære. Hun skrev bl.a. en biografi over Trotskij sammen med Victor Serge.
Tommy Robredo
Tenniskarrieren
Robredo var i august 2006 ranket som nr. fem i verden, hvilket er hans høyeste ranking hittil. Han er grusspesialist og ni av de ti ATP-titlene han har vunnet til og med sesongen 2012 har gått på grus.
Romano Scarpa
Romano Scarpa (født 27. september 1927 i Venezia, død 23. april 2005 i Málaga) var en berømt tegneserieskaper. Scarpa begynte å lage Disney-historier i 1953 hos forlagshuset Mondadori, og har siden satt et sterkt preg på italienske Disney-serier og italienske tegneserier overhodet. Italienske Disney-tegnere på som Giorgio Cavazzano formet skikkelsene sine etter Scarpa-stilen. I 1988 skrev Scarpa en av de lengste Disney-seriene som eksisterer: «Paperolimpiadi» på 250 sider. Scarpa bodde sine siste år i Spania, og laget historier for Egmont.
Kragerø Idrettsforening
Kragerø Idrettsforening Allianse ble stiftet 3. oktober 1881, da som Kragerø Turnforening. Navnet forhindret imidlertid ikke foreningen fra å arrangere blant annet skirenn til å begynne med. Etter hvert ble det dannet flere foreninger for ulike idretter i Kragerø-distriktet, og en av disse var Kragerø Idrætsforening av 1908. Andre foreninger var Spring og Fremad. En hovedgrunn til dette var at Kragerø Turnforening fant ut at den bare ville drive med turn, en annen grunn var at de forskjellige delene av Kragerø ville ha sine egne klubber, en tredje var at det ble dannet et eget arbeideridrettslag (AIL) som andre steder i Norge.
Tommy Robredo
Tenniskarrieren
I Grand Slam-turneringer har han ved fem anledninger nådd kvartfinale (Australian Open 2007 og French Open 2003, 2005, 2007 og 2009).
Romano Scarpa
Scarpa er opphavsmannen bak Disney-figuren Birgitte.
Kragerø Idrettsforening
Like etter andre verdenskrig ble alle disse foreningene samlet i Kragerø Idrettsforening.
KIF har i mange år hatt de fem idrettene fotball, friidrett, håndball, ski og turn på programmet, men tidligere hadde det blitt drevet en rekke andre idrettsaktiviteter i de foreningene som til slutt gikk sammen.
Fotball
Fotballaget i Kragerø Idrettsforening, eller Turnforening som det het på den tida, ble først startet i 1900. Kragerø Idrettsforening ble opprettet rett etter krigen da blant annet klubbene Kragerø Turn, Spring (Kragerø) og Fremad slo seg sammen.
De senere årene har fotballen i KIF hatt suksess med spillerutviklingsprogrammet sitt, og har levert et antall spillere til Odd Grenland for videreutvikling der. Dette inkluderer stortalentene Thomas Grøgaard og Filip Rønningen Jørgensen.
Klubben var medarrangør for John Arne Riises fotballskole, som ble arrangert på Kragerø stadion i flere år.
To Bring You My Love
To Bring You My Love er et studioalbum av den engelske sangeren PJ Harvey og kom ut i 1995. Albumet var det første soloalbumet til Harvey etter at den originale PJ Harvey-trioen ble oppløst i 1993. For denne innspillingen rekrutterte hun produsenten Flood, hennes gamle bandkollega John Parish fra Automatic Dlamini og et nytt ensemble av studiomusikere, inkludert, , og. Hun spilte selv gitar, keyboard, vibrafon og klokkespill i tillegg til å være medprodusent sammen med Flood og Parish.
Kragerø Idrettsforening
Fotball
Klubbens A-lag spiller i Telemark Fotballkrets' 4. divisjon etter å ha rykket opp i 2022-sesongen.
To Bring You My Love
Sporliste
Alle sangene er skrevet av PJ Harvey.
Kragerø Idrettsforening
Fotball
Klubben har flere ganger forsøkt å bygge opp en satsing for å klatre oppover i seriesystemet, men har generelt slitt med å beholde spillere i Kragerø etter at de avslutter videregående skole og reiser fra byen for å studere, og må på mange måter bygge et nytt lag hver sesong.
To Bring You My Love
Sporliste
Limited edition B-side CD
Kragerø Idrettsforening
Fotball
Foran 2012-sesongen hentet klubben hjem de tidligere Pors-spillerne Sigurd Nilsen og Sandro Occipinti, noe som ga klubben et betydelig løft. Sigurd Nilsen la opp etter 2012-sesongen.
I mai 2013 tok Anton Severin Kvilaas over som hovedtrener for A-laget, som da lå på sisteplass i 5. divisjon i Telemark.
I årene 2014-2020 lå Kragerø IF i 5. og 6. divisjon uten å utmerke seg på noen måte.
I sesongene 2021 og 2022 ble det to opprykk på rad under trener Runar Hustad og Kragerø IF spiller i 2023 i 4.divisjon Telemark.
Marius Kristiansen, med bakgrunn fra blant annet Eidanger IL og med trenerutdanning fra Real Madrid, ble i desember 2022 ansatt som ny hovedtrener for klubben etter at Runar Hustad ønsket å trappe ned sitt engasjement p.g.a. familieforøkelse.
Kragerø IF har hatt en spiller på det norske A-landslaget for kvinner, Aase Bjørg Strande.
Håndball
Håndballaget til Kragerø IF spilte totalt 30 sesonger i eliteserien i håndball for herrer med debut 1975/76. Klubben vant bronsemedaljer 1988/89 og 1993/94 og var også tapende cupfinalist ved tre anledninger i denne perioden. Etter mange år som et stabilt eliteserielag ble det nedrykk etter sesongen 2007/08. Nedturen fortsatte med enda et nedrykk i 2009/10, og laget spilte i sesongen 2010/11 i 2. divisjon. Etter å ha kjempet om opprykk tilbake til 1. divisjon i 2010/11, ble 2011/12-sesongen tung for klubben, og man unngikk så vidt nedrykk til 3. divisjon. I sesongen 2021/22 rykket klubben ned til 3. divisjon.
Klubben har et uttalt mål om å returnere til 1.divisjon.
I NM spilte Kragerø 3 finaler: 1986 (mot Urædd), 1989 (Sandefjord) og 1994 (Viking). Klubben ble norgesmester for junior 1988 og 1990.
Klubben har gjennom hele 2000-tallet slitt med økonomien, og det er først de siste par årene denne er kommet under kontroll og klubben kan se framover igjen.
Laget har gule trøyer og sorte shortser, og trenes i 2022/23 av den tidligere toppspilleren Eirik Heia Pedersen.
Kjente spillere:
Turn
Kragerø IF har ei turnavdeling som en del av allianseidrettslaget. Det er jevn aktivitet i gruppa med både barne-, ungdoms- og voksenpartier.
Ski
Kragerø IF har ei skigruppe som en del av allianseidrettslaget. Skigruppa har egne avdelinger for langrenn, alpint og hopp, men de siste årene er det kun langrennsgruppa som har vært aktiv. Det pågår for tiden diskusjoner om hva som skal skje med hoppgruppas anlegg i Studsdalen, der det ligger to hoppbakker som har begynt å forfalle. Skigruppa arrangerte fra 1985 til 2009 hver sommer Blindtarmen Skifestival, det første sommerskirennet i Norge, der snø ble lagt ut i Kragerøs gater, og store deler av verdenseliten i ski deltok hvert år i juli. Alpingruppa har ikke eget anlegg i Kragerø, men har stort sett reist til Gautefall i Drangedal kommune for å trene og konkurrere. Mangel på snø de siste 10-15 årene har redusert gruppas aktiviteter, men sist sesong (2010) var det igjen aktiviteter ved gruppas anlegg i Studsdalen, der det ble arrangert trimrenn og skikarusell gjennom hele vinteren.
Friidrett
Friidrettsgruppa i Kragerø IF har hatt stigende aktivitet etter en periode med lavere interesse. Interessen er imidlertid stigende igjen, og nylig begynte oppgraderingen av gruppas anlegg på Kragerø stadion, med blant annet nytt kunststoffdekke på løpebanene til en kost av 4 millioner kroner.
Talmud
Talmud (hebraisk תַּלְמוּד) er den store samlingen av sitater og uttalelser av jødiske rabbinere, som i tillegg til Tanákh har betydning for jødedommen i dag. Talmud ble skrevet ferdig på 500-tallet i Israel.
Talmud er et omfattende litterært verk som består av en rekke skriftlige samlinger av jødenes gamle muntlige læretradisjoner. Det hebraiske ordet talmud betyr «studium»/lære, og Talmuds formål er studiet av Toraen (både den muntlige og den skriftlige).
Talmuds to deler
Talmud består av to deler: Misjná og Gemara.
Misjná
Misjna er en systematisering av muntlig Tora (lov). Lovstoffet som ble samlet i Misjna, omkring 150 e.Kr., utgjør den normative del av den muntlige læren.
Gemara
I århundrene etter samlingen av Misjna utarbeidet jødiske skriftlærde supplerende tekster der de diskuterte ulike tolkninger av Misjna. En god del av dette materialet utgjør Gemara, som er en kommentar til og en analyse og komplettering av Misjna. Gemara ble med tiden slått sammen med Mishna til tradisjonssamlingen Talmud.
To ulike versjoner
Det finnes to Talmuder. Det oppstod en Talmud-samling i Israel omkring år 400 e.Kr., ofte kalt Jerusalem Talmud (Talmud Yerushalmi). Den andre ble samlet i Babylonia vel hundre år senere og kalles Babylonia Talmud (Talmud Bavli). Babylonia Talmud tar for seg færre traktater enn Jerusalem Talmud, men den er likevel nesten fire ganger så lang. Når en snakker om Talmud, er det som regel den babylonske som menes.
Status
På 700-tallet ble Talmud anerkjent som bindende norm for hele verdens jødedom, og fikk stor betydning for jødenes eksistens og religiøse liv. Nest etter Tanákh er Babylonia Talmud jødenes viktigste hellige tekst. Tanakh omfatter de tre hoveddelene av den jødiske bibelen: Tora (loven, mosebøkene), Nebiím (profetene) og Ketubím (skriftene). Sett fra et historisk perspektiv kan man si at Talmud har vært den jødiske kulturens fundament, med avgjørende betydning for jødisk liv og tenkning.
Innholdet i Talmud er omfattende og mangfoldig. Det tas opp emner som religion, teologi, etikk, moral, lover, ritualer, bibelfortelling, preken, legender, anekdoter om rabbiene, historie, geografi, naturvitenskap, astronomi, astrologi, medisin, magi, handel, håndverk, politiske og sosiale problemer, alvor og humor.
Sporfossil
Sporfossiler er geologiske registreringer av biologisk aktivitet. Sporfossiler er ikke direkte rester fra planter eller dyr, men tegn på virksomheten til planter og dyr. Eksempel på sporfossiler er fotavtrykk, krypespor fra mark, spise- og gnagespor, og spor etter røtter. Begrepet i sin videste forstand omfatter også restene av organisk materiale produsert av en organisme, eksempelvis koprolitter (fossiliserte ekskrementer), og sedimentologiske strukturer produsert ved biologiske midler – for eksempel stromatolitter. Sporfossiler har gjerne egne navn, og ofte vet man ikke hva slags dyr som har forårsaket dem.
Gammelnederlandsk
Gammelnederlandsk er språket som ble snakket og skrevet i den tidlige delen av middelalderen (ca. 500 – 1150) i en del av områdene som nå utgjør Nederland og Belgia samt på den franske Nordsjøkysten, i området ved Dunkerque som kalles Fransk-flandern. Ved hjelp av navnet angis at dette betreffer den eldste formen for nederlandsk i motsetning til middelnederlandsk og ungnederlandsk.
Gammelnederlandsk og gammelnederfrankisk
Disse to begrepene anses ofte for å være synonymer fordi gammelnederfrankisk er forløperen for de hollandske og brabantske dialektene. Disse to ligger til grunn for det moderne nederlandske standardspråket.
Likevel kan ikke gammelnederlandsk og gammelnederfrankisk sees som det samme fordi de vestlige dialektene, hollandsk og vestflamsk hadde blitt påvirket av ingveonsk, spesielt i tiden da man brukte gammelnederlandsk.
Språkområde
Gammelnederlandsk er en gruppe beslektede gammelnederfrankiske dialekter og like lite et standardspråk som middelnederlandsk er. Området der det ble brukt er ikke det samme som området der nederlandsk nå brukes. I de områdene som idag (2008) utgjør de nederlandske provinsene Groningen og Friesland og videre langs kysten av Noord-Holland sydover snakket man vestfrisisk.
I den (midt-)østlige delen, Achterhoek, provinsene Overijssel og Drenthe var språket gammelsaksisk (nedertysk). I sør og sørøst dekket gammelnederlandsk et større område enn nederlandsk gjør nå. Det ble brukt i Fransk-Flandern, en del av Vallonia og en stor del av området rundt Nederrhinen og Westfalen.
Avgrensning i forhold til middelnederlandsk
Selv om store forskjeller kan finnes, flyter gammelnederlandsk og middelnederlandsk over i hverandre. Grensen har blitt lagt der et språk som er bedre dokumentert, takket være at det finnes flere kildeskrifter, oppstod selv om en slik grense er meget vanskelig å angi. Generelt sett legges grensen metodologisk sett mellom 1150 og 1200, selv om det knapt nok finnes lengre tekster fra det 12. århundre.
Den mest fremtredende forskjellen er vokalreduksjonen som finner sted: I gammelnederlandsk finnes mange runde vokaler i ords siste stavelser, mens dette blir redusert til en «schwa» på middelnederlandsk. Noen eksempler hentet fra kapittelet A. Quak i Van den Toorn e.a. (1997) (se litteraturlisten):
Avgrensning i forhold til frisisk
En karakteristisk forskjell mellom gammelnederlandsk og gammelfrisisk er den germanske au. På gammelnederlandsk var denne lyden en ō (lang o) mens den var en ā (lang a) på frisisk. Et eksempel på dette er at stedsnavnet Akersloot skrives som Ekerslat i gamle frisiskspråklige diplomer.
Avgrensning i forhold til gammelhøytysk
Hovedforskjellen mellom disse er at den andre konsonantmutasjonen bare fant sted i gammelhøytysk. Dette plasserer gammelnederlandsk nærere gammelfrankisk og dette kan sees som en restant der høyfrankisk ble splittet av. Dialektkontinuumet fantes fremdeles.
Avgrensning i forhold til gammelnedertysk
Mellom gammelnederlandsk og gammelnedertysk var det tidligere et dialektkontinuum, som ble brutt da standardspråk fikk innflytelse på dem. Trass i alle likheter mellom disse to språkene er det også en del forskjeller.
Gammelnederlandsks posisjon innen vest-germansk
Gammelnederlandsk hadde en tydelig identitet i forhold til de andre vestgermanske språkene og dialektgruppene. Det er viktig å understreke at de andre gruppene ikke utgjorde en enhet i forhold til nedertysk. Dagens situasjon (2008) der kontinentets vestgermanske dialekter har tysk som sin standard mens den eneste ekte unntagelsen er området der det brukes standardnederlandsk kan ikke overføres til fortiden på en korrekt måte. Fortiden hadde ingen standarder, og det var ikke tydelig hvilke språk som ville utvikles videre og hvor store geografiske områder disse ville omfatte.
Bevarte tekster
Gammelnederlandske tekster er meget sjeldne, og sammenlignet med gammelengelsk og gammelhøytysk meget begrenset. Det er kun enkelte tekster og fragmenter som har blitt bevart. De fleste eldre tekstene som ble skrevet i Nederlandene på denne tiden ble skrevet på latin, av og til ispedd gammelnederlandske ord. Fra den eldste tiden, årene 600-900, er det så godt som ingenting bevart. Videre er det vanskelig å avgjøre hvorvidt teksten er skrevet på gammelnederlandsk eller ikke siden de germanske dialektene som den gang ble brukt lå meget nær hverandre. De viktigste gammelnederlandske tekstene og fragmentene ble samlet og utgitt av Maurits Gysseling i Corpus van Middelnederlandse teksten (tot en met het jaar 1300) (også kjent som Corpus Gysseling).
At så lite har blitt bevart skyldes også at
Den «eldste» setningen
Den eldste setningen som er nærmest beslektet med nederlandsk kommer fra Lex Salica fra det 6. århundre:
Denne formelen ble brukt ved frigivelse av en livegen. Bortsett fra dette fragmentet finnes mange fragmenter og ord (de såkalte Malbergse gloser, notater til annen tekst) som anses å være gammelnederlandske.
En berømt setning
Verset befant seg mellom andre tekstfragmenter på baksiden av et gammelengelsk prekenmanuskript. Blant de andre fragmentene er også en latinsk «oversettelse» av setningen: Det antas at verset ble til da en munk som arbeidet med et manuskript rundt år 1100 ville teste en ny penn (= probatio pennae, penneprøve) før han fortsatte med sitt egentlige arbeide. Munken skal ha kommet fra Flandern, og oppholdt seg i et kloster i Rochester (Kent) i England. Setningen ble funnet av en student i 1932 i universitetsbiblioteket i Oxford.
Denne setningen ble lenge ansett å være den eldste (gammel)nederlandske setningen, men ifølge professor Luc de Grauwe kunne teksten like gjerne være gammelengelsk, eller mer spesifikt, gammelkentisk. Dette er ikke ulogisk, siden den ble skrevet i England, men de store overensstemmelsene mellom gammel(vest)nederlandsk og gammelengelsk må ikke glemmes. Det ser ikke ut til å være en bred enighet om dette.
Andre mindre tekster
I 1130 ble en setning skrevet i et evangeliarium fra det 9. århundre, dette fant sted i et nonnekloster i Munsterbilzen i Belgisk-Limburg. Setningen ble fulgt av en liste over klosterbeboere. Setningen lyder:
Den første delen av setningen er gammelnederlandsk, den andre latin.
Bortsett fra disse, finnes fremdeles også noen dåpsløfter, magiske besvergelser, runeinskripsjoner og dessuten flere (steds)navn og gloser. Det eldste kjente nederlandske ordet er vadam (mudderflate). Dette ble skrevet ned i 107 e.Kr. av historieskriveren Tacitus og brukt om området som nå (2009) heter Wadenoijen i provinsen Gelderland.
De Wachtendonckse Psalmen
De Wachtendonckse Psalmen (norsk: Wachtendoncks salmer) er en samling salmer fra Salmenes bok. Oversettelsen fra latin til gammel-østlavfrankisk (forløperen for limburgsk) eller gammelnederlandsk er en såkalt interlineær oversettelse: ordenes rekkefølge i den latinske kildeteksten ble fulgt i oversettelsen slik at teksten også kunne brukes til skolering. Samlingen er oppkalt etter kannik Arnold Wachtendonck som levde i det 16. århundre. Av ham lånte humanisten Justus Lipsius i 1598 et håndskrevet manuskript som han gjerne ville undersøke nærmere, og han kopierte derfor noen av salmene. Disse kopiene er det som utgjør dagens versjon av de Wachtendonckse Psalmen. Det opprinnelige dokumentet er tapt. Tekstene har blitt datert til å stamme fra det niende eller 10. århundre.
En vanlig antagelse er at teksten i Wachtendonks Psalmen er en gammelnederfrankisk overlevering av den opprinnelige middelfrankiske teksten. Noe som fremdeles ikke er oppklart er hvor den opprinnelige teksten kommer fra. Willy Sanders antar på bakgrunn av språklige egenskaper at teksten stammer fra et område ved den nedre delen av Rhinen, nærmere bestemt mellom Roermond, Venlo, Straelen, Duisburg, Kaiserswerth og Düsseldorf. En annen forsker, H.K.J. Cowan, mener at teksten stammer fra et sted innenfor grensene av provinsen Limburg i Belgia eller Nederland. .
Willieram fra Leiden
Willeram fra Leiden, også kjent som Willeram fra Egmond er den lengste teksten som viser tydelige gammelnederlandske kjennetegn. Manuskriptet befinner seg idag i Universitetet i Leidens bibliotek, og er en oversettelse og bearbeidelse av en kommentar som abbed Williram i det bayerske benediktinerklosteret Ebersberg skrev om bibelboken Salomos høysang. Språklig sett er teksten en blanding av gammelhøytysk og gammelnederlandsk.
I 1974 beviste den tyske filologen Willy Sanders at teksten var en munks ikke helt vellykkede forsøk på en oversettelse av en østfrankisk tekst til sin lokale dialekt. Munken kom fra nordvestkysten av det som i dag historisk kalles Nederlandene, og i teksten finnes det både mange gammelnederlandske ord som ikke finnes i gammelhøytysk og feiloversatte ord. Man regner med at årsakene til at ord ble oversatt feil var at munken ikke var godt kjent med gammelhøytysk. Videre var ortografien sterkt påvirket av den gammelhøytyske originalen.
Et eksempel på ortografien er at grafemet <z> ble brukt på gammelhøytysk vis, der det står for en germansk t som veksler til /ts/. Sanders beviste videre at manuskriptet ble skrevet på slutten av det 11. århundre i abbediet i Egmond i dagens Noord-Holland. Sanders publiserte dette resultatet i studiet Der Leidener Willeram.
Den middelfrankiske rimbibelen
Den middelfrankiske rimbibelen er skrevet på rim, og beskriver den bibelske historien og Jerusalems historie frem til byen falt i år 70 e.Kr. Den ble skrevet av Jacob van Maerlant i 1271, og er basert på middelalderboken Historia scholastica av Petrus Comsetor og klassikeren De bello Judaico av Josephus Flavius.
Gammelnederlandsk ordbok
Mange gammelnederlandske tekster og tekstfragment har blitt samlet i Corpus van Middelnederlandse teksten (tot en met het jaar 1300) som også er kjent som Corpus Gysseling.
Staving
Lengden av en vokal ble ikke uttrykt i skriftspråket, antagelig fordi munkene (som da var de eneste som kunne skrive), hadde en tendens til å basere det skriftlige språket på sine kunnskaper om latin. I latin uttrykkes ikke lengden på vokalene ved hjelp av skriftspråket. Eksempel: dag (nederlandsk/norsk: dag (kort a), thahton (nederlandsk: zij dachten, norsk: de tenkte (lang a)). Vokalenes lengde ble senere i noen tekster angitt ved hjelp av en horisontal linje (makron) over bokstaven, mens man i andre anga lange vokallyder ved å doble de vokalene som skulle ha lengde. Eksempler: Stedet Heembeke (idag Hembeke), og fornavnet Oodhlemus. Begge eksemplene er hentet fra buller fra 941 og 797.
Kjennetegn
Et annet tydelig kjennetegn er den utbredte bruken av kasus, der ulikhetene mellom de ulike forskjellige tidene og formene er tydeligere enn i middelnederlandsk og dagens nederlandsk.
For eksempel det gammelnederlandske substantivet dag:
Overenkomstige rekker kan settes opp for adjektiv, demonstrative pronomen (die og dat) og personlige pronomen.
Monoftongering
De gamle germanske diftongene ai og au ble i gammelnederlandsk til de lange monoftongene ē og ō. Eksempler på dette er hēm (norsk: hjem), slōt (nederlandsk sloot, norsk: kanal).
Den samme utviklingen fant også sted innen gammelsaksisk, og en lignende innen de nordvestgermanske språkene gammelfrisisk og gammelengelsk. I gammelfrisisk ble de germanske lydene ai til ē (og bare sjelden en ā), mens au ble til ā. Eksempler: hēm (eller hām), slāt. I det gammelengelske språket ble de germanske lydene ai til ā og au til en ēa-diftong. Eksempler: hām (engelsk home), slēat.
h-lyden forsvinner fra begynnelsen av ord
I løpet av det 9. århundre forsvinner h-lyden fra begynnelsen av ord i gammelnederlandsk. For eksempel har da genitivsformen av det gammelnederlandske ordet for ring, ringis mistet h'en, mens det tilsvarende ordet på gammelnedertysk og gammelengelsk, hring, fremdeles har den.
Vokalreduksjon
I de Wachtendonkse Psalmene føyes i stavelser uten ettertrykk vokalene e og i sammen, akkruat som o og u. Dette gir varianter som dagi og dage (dativ entall, norsk: dag) og tungon og tungun genitiv, dativf, akkusativ entall og nominativ, dativ og akkusativ flertall).
Etter det 10. århundre ble stumme vokaler redusert til «schwa», en lyd som kan staves som både e og a (i Willeram fra Leiden).
«Auslautverhärtung»
Auslautverhärtung hadde funnet sted i gammelnederlandsk, noe som betyr at de stemte konsonantene ble ustemte når de befant seg på slutten av et ord.
Eksempler:
I dagens nederlandsk finnes auslautverhärtung selv om den ikke alltid er synlig i hvordan ord staves. Et eksempel er ordet for ord, woord som uttales omtrent som vort dvs. at d går over til t.
hs-lyden transformeres til s
hs, det vil si ch+s, gikk på gammelnederlandsk over til en ustemt s. Eksempel:uusso (norsk: revene, genitiv flertall) i forhold til det germanske fuhs-.
Skrivemåten fuhs- for det germanske ordet angir ikke en lang u men en kort u etterfulgt av en ch som i Bach. Denne ch-klangen skrives ofte som χ istedenfor som h.
På tysk og engelsk har hs blitt til, det vil si Fuchs (tysk) og fox (engelsk).
Odd Fellow leiren Helgeland
Odd Fellow leiren Helgeland ble instituert i Mosjøen den 23. november 1991 som Odd Fellow leir nr 20 i Den Norske Odd Fellow Ordenen.
Gammelnederlandsk
h-lyden forsvinner der den er mellom vokaler
På gammelnederlandsk fosvinner h-lyden der den forekommer mellom vokaler, som for eksempel ved:
Odd Fellow leiren Helgeland
Leirens segl er en Nordlandsbåt som seiler på havet, og symboliserer Helgelands rolle som et av de største bruks- og byggestedene for slike båter på 1800-tallet.
Leiren omfatter Odd Fellow logene Øyfjell, Orion, Torghatten og Yggdrasil, og deler ordenshus sammen med Logene i Mosjøen, Mo i Rana og Brønnøysund.
Gammelnederlandsk
h-lyden forsvinner der den er mellom vokaler
På ny-høytysk blir h skrevet, men ikke uttalt, mens den på gammelhøytysk også ble uttalt der den stod mellom vokaler.
Lenisering av f og s
Under den gammelnederlandske språkperioden gikk spirantene og  over fra å være stemmeløse til å være stemte,  og, når de stod i begynnelsen av et ord. Denne utviklingen kan knapt sees i de Wachtendonkse Psalmen. I det 10. og 11. århundre sees stedsnavn ofte stavet på ulikt vis, noe som viser at uttalen endret seg på den tiden.
Oversettelse av en gammelnederlandsk setning til middelnederlandsk og nåtidens nederlandsk
Dette er et eksempel på hvordan det nederlandske språket har utviklet seg. Setningen på gammelnederlandsk er tatt fra Wachtendonckse Psalmen som ble skrevet rundt år 900.
Havre
Havre (latin: Avena sativa) er den tredje viktigste kornarten i Norge etter hvete og bygg. Ved begynnelsen av 1900-tallet hadde havre nesten halve kornarealet i mange europeiske land, den var vanlig brukt som hestefôr. Fordi traktoren erstattet hesten i landbruket og bilen og toget i transportnæringa, har havren hatt en hundre års nedgangstid. På grunn av den gode tilpassingen til kjølige tempererte områder og mangelen på alternative vekster, har havren holdt stand i Norden. I Norge dyrker vi havre på en fjerdedel av kornarealet. Havre har gode egenskaper både som mat og husdyrfôr. Interessen for havre til mat er økende på grunn av de gunstige helseeffektene.
Slektskap
Havreslekten Avena tilhører stammen Avenae i grasfamilien, en helt annen enn de andre kornartene bygg, hvete og rug som tilhører hvetestammen (Triticeae). Den åpne blomsterstanden, kalt risla (se bilde), skiller seg mye fra akset i de andre artene.
Havre er en selvbefrukter og sorter er rene (homozygote) linjer. Havreslekta danner en såkalt polyploid serie med arter med 14, 28 og 42 kromosomer. Selv om alle i slekta har ett grunn-genom med 7 kromosom, så har dette utviklet seg ulikt i ulike arter. Vanlig havre (Avena sativa) er heksaploid med 42 kromosomer, (formel 2n=6x=42). Det samme har ugraset floghavre (Avena fatua). Begge har opphav i den ville arten Avena sterilis, men det er usikkert om floghavre er en forvillet form av dyrket havre eller ei særskilt gren. Kunnskapen om havrens genetikk og genom ligg langt tilbake for de andre kornartene. Bare et fåtall gen er identifiserte.
Agronomi
Havre blir sådd om våren. Havre er spesielt godt tilpasset kjølig og temperert klima og til mindre fruktbar jord. Den er en lav-innsats vekst som tåler jord som er vassmetta (har lite luft), er sur (lav pH) eller næringsfattig, betre enn bygg og hvete. Den har få sykdommer felles med de andre kornartene, og ved ensidig korndyrking kan den sanere smitte. Havre har dermed en viktig plass i vekstskiftet i norsk korndyrking. Er det mye nedbør om våren, konkurrerer havre godt med ugras, noe som er spesielt viktig i økologisk dyrking. Havren utnytter også gjødsla bedre enn de andre kornartene.
Når havren jevnt over har lavere gjennomsnittsavlinger enn bygg og vårhvete, kommer det særlig av en mindre intensiv drift. Den er ofte sådd på dårligere jordarter, plassert på sisteplass i vekstskiftet og blir svakere gjødslet. Havren har nemlig lengre strå og går lettere i legde. Stråforkortende dverggen er brukt lite i havre, fordi slike sorter er mer utsette for tørke og smitte av Fusarium, en sopp som i fuktige år kan gjøre stor skade. Sopp kan danne soppgifter (mykotoksin) som kan skade kornet, sette ned spireevna og bli igjen i kornet etter høsting. Soppgifter har blitt det største problemet i norsk havredyrkinge siste 10 årene, og det førte til mangel på godkjent såkorn i årene 2010-13. Dette er hovedgrunnen til nedgangen i havrearealene de siste årene. Alle kornlast som blir levert til kornmottak i Norge, blir i dag kontrollert, det er satt en øvre grenseverdi for innhold av soppgift.
På grunn av havrens minkende betydning internasjonalt, er foredlings- og forskingsinnsatsen og tilgang av nye sorter mindre. Dette gjelder ikke i Norden, og nye norske havresorter foredlet av Graminor AS er klart mindre utsatt for soppgifter enn for 10 år siden.
Sykdommen kronrust er det store problemet internasjonalt, både for avling og for kornkvaliteten. Det gjelder særlig i Midtvesten i USA og i Canada, der produksjonen går mest til mathavre. Det gjelder også i Australia og Brasil. Der er havre også dyrket som dekkvekst mot erosjon og beite om vinteren, eller til produksjon av høy.
Nærings- og helseverdi
Havren har som andre grasarter ikke et botanisk frø, men en spesiell frukt, en karyopse, der frøskallet er grodd sammen med morplantens fruktvegg. Utenpå frukten er skallet dannet av inneragnet, og til sammen blir de et «korn» i havre. I nakne havresorter faller skallet av under tresking. De fleste sorter er dekte, og de må bli avskallet før brukt til mat eller fôr til enmagede dyr.
Havre har etter avskalling høyere næringsverdi enn våre andre kornarter. Det høye kaloriinnholdet på 389 kcal/100 g kommer i hovedsak av fettinnholdet. Mer enn 80 % av fettet er umettet likt fordelt på oljesyre og linolsyre. Innholdet av oljesyre øker i fettrike sorter og i kjølig klima. Fôring med fettrik havre gir mer melk og reduserer det mettede fettet i melka fra ca. 60 % til 45 % uten endring i smak. Fettrike havresorter er også spesialfôr for travhester.
Havre har 8–15 % protein, vanligvis ca. 10–11 %. Proteinet inneholder over 80 % høyverdige globulin- og albumin-aminosyrer og er rike på den essensielle aminosyra lysin. Dette gjør havreproteinet nesten like næringsrikt som soya og morsmelk. I motsetning til de andre kornartene er næringsverdien like god også når avlingen øker. Likevel går prosenten protein ned, og å foredle proteinrike havresorter har ikke til nå blitt prioritert. Et finsk foretak har produsert «vegetabilsk kjøtt» basert på havre og åkerbønner.
Havre har de siste 25 årene blitt omtalt som sunt for folkehelsa. Det gjelder på en rekke ulike måter.
Havre er glutenfri fordi den inneholder lite prolamin, den proteintypen som utløser cøliaki, i motsetning til hvete, bygg og rug som har mye prolamin. Forutsatt en egen produksjonskjede uten disse kornartene er havre derfor anbefalt som glutenfritt for de fleste som sliter med denne sykdommen.
Havre har et høyt innhold av kostfiber (ca. 11 %), særlig av vannløselige betaglukaner (ca. 3–4 %). De siste har påviselig helsefremmende effekter, noe som de siste 20 årene har økt interessen for havre til mat. Fiber, og spesielt betaglukan, gir en konsistens i tarmen som fører til absorpsjon av gallesyre, som så minker utskillingen av kolesterol i blodet. Både i EU og i USA er det tillatt å reklamere med at betaglukan (3 gram om dagen, tilsvarende 75 gram havre) forebygger hjerte- og karsykdommer.
Videre fører kostfiber i havre til en langsommere nedbryting av stivelse til sukker og dermed mindre insulin. Pasienter med diabetes-2 anbefales 2–3 «havredager» i uka for å få opp sensitiviteten for insulin.
De fettløselige vitaminene tokoferol (E-vitamin) og avenantramid er også gunstige for folkehelsen. Den siste, som er spesiell for havre, hemmer betennelser i slimhinner i tarm, i blodårer og i huden og hemmer vekst av kreftsvulster. At havre reduserer faren for tykktarmskreft, kan også komme av den har positiv virkning på fordøyelsen generelt.
Kostfibrene kan til gjengjeld hindre opptak av sporstoffene jern, mangan og sink som havren er rik på. Disse kan også lett bli bundet til ufordøyelig fytinsyre.
I Norge er havre er i hovedsak et fôrkorn (90 %) til storfe, sau og hest. Til gris, fjørfe og mat blir havren avskallet på grunn av den ufordøyelige cellulosen i skallet. Betaglukan fører til lavere fôropptak i gris enn den mer lettfordøyelige hveten. Forbruket til mat har i Norge økt fra 3 til 6 kg per person siden 2001. Dette går i hovedsak til havregryn, müsli, innblanding i brødmel m.m. Det settes spesielle krav til mathavre. Kornene må være tunge og jevnstore med lav skallprosent. Etter avskalling blir de nakne kornene varmet opp til 90 grader for å inaktivere enzymet lipase. Ellers vil fettet harskne så snart havren blir presset og valset til gryn. I butikkvaren «store havregryn» er det brukt hele korn, i «lettkokte havregryn» er kornene kuttet i mindre biter før valsing. I alle tilfelle inneholder de hele kornet og er dermed et fullkornprodukt.
Opphav
Avena sterilis vokser vill langs indre Middelhavet og i Levanten. Dyrket havre ligner mest på den ville A. sterilis i Anatolia. Havren var trolig et ugras i hvete og bygg da de bredde seg derifra. Den opptrådte først som kulturplante i Europa, særlig i nord. Da klimaet ble kjøligere i eldre jernalder, ca. år 1000 f.Kr., fikk havren et fortrinn. Dette ble utnyttet fram til 1900-tallet ved at havre ble dyrket sammen med bygg som blandkorn. Var vilkårene ugunstige for bygget, sikret havren avlingen. Havredyrking spredde seg til mange land under Romerriket pga. behovet for hestefôr til kavaleriet. I Kina er havredyrking like gammel som i Europa, men bare naken havre som lett kan blandes med ris.
Tradisjoner
Ordet havre (eldre svensk hafre, tysk Hafer) kommer fra det latin Capra, som betyr bukk, geit. Det viser igjen til dyrefôr. Det engelske ordet oat (flertall oats) er trolig omdannet av det latinske Avena, som er blitt avos og aovs. Ordet har trolig indoeuropeisk opphav i Kaukasus.
Havre er det tradisjonelle hovedkornet, kalt «corn», i Skottland. De tradisjonelle brødproduktene er der tørr havrekjeks eller ferske lefser. Den årlige verdensmesterskapet i havregrøtkoking går hvert år av stabelen i Invernesshire. Ordet «porridge» stammer fra det franske pôirot, purre, og viser til ei kjøttgryte eller lapskaus med rikelig havre- eller byggryn.
Norsk Havreforening arrangerer kvart år et «Norgesmesterskap i havredyrking» som er populært blant korndyrkere.
Produksjon
Havre utgjør i dag under 1% av verdens kornproduksjon (20,7 millioner tonn i 2013, mot 35,8 i 1993). Arealene går stadig nedover, men avling i forhold til areal øker, så produksjonen har økt svakt siden 2010. Russland er den største produsenten på verdensbasis (se tabell), fulgt av Canada, Polen og Finland. Norden samlet er den tredje største på verdensbasis. Canada, Finland og Sverige er de største eksportlandene, USA er størst på import.
Den norske produksjonen i 2014 var på 283 000 tonn, på et areal på 720 000 dekar, som gir en gjennomsnittsavling på 393 kg per dekar. Arealet har gått nedover siden 2000, fra over 900 000 til under 600 000 dekar, men har økt igjen til over 800 000 i 2016. Både fallende kornareal og problemene med soppgifter slår mest ut for havre.
Litauen under Sommer-OL 1928
Litauen under Sommer-OL 1928. Tolv sportsutøvere fra Litauen deltok i fire sporter, boksing, friidrett, sykling og vektløfting, under Sommer-OL 1928 i Amsterdam. Det var andre gang Litauen deltok i et OL, de vant ikke noen medaljer.
Ejnar Dyggve
Ejnar Dyggve (født 17. oktober 1887 i Liepaja (Libau), Latvia, død 6. august 1961 i København) var en dansk arkitekt og arkeolog.
Han er særlig kjent for sine arkeologiske undersøkelser i Split, Calydon, Lindos og Thessaloniki. I 1948 startet han en bygningsarkeologisk oppmåling av det såkalte «tempietto» i Cividale, Nordøst-Italia, og tok kontakt med Hans Peter L'Orange og Hjalmar Torp med sikte på en felles publisering av byggverket. Etter hans død ble imidlertid hans oppmålingstegninger brent. Bare noen få ble berget.
Damsgård skole
Damsgård skole er en kommunal barneskole på Damsgård i Laksevåg bydel i Bergen kommune. Skolen har plass til 400 elever fra 1. til 7. klassetrinn.
Historie
Damsgård skole ble opprettet i 1859, i et nyoppført skolehus i Skolegaten i Laksevåg sentrum. Dette ble erstattet av et nytt skolehus på samme sted i 1897. 1964 startet byggingen av Damsgård skole i Herman Grans vei 2, like ovenfor Damsgård hovedgård. Skolen ble tatt i bruk fra skoleåret 1966. Bygget ble tegnet av arkitektene Jakob Myklebust og Bjørn Simonnæs. Skolen ble ansett for å ha svært høy arkitekturhistorisk og arkitektonisk verdi som et karakteristisk og godt bevart 1960-talls skoleanlegg med utpregede romlige og estetiske kvaliteter. Selv om skolen hadde svært høy verneverdi, ble den i 2016 revet på grunn av slitasje, muggskader og dårlig innemiljø.
Ronald Ludington
Ronald Edmund Ludington (født 4. september 1934 i Boston, død 14. mai 2020) var en amerikansk kunstløper som deltok i de olympiske vinterleker i 1960 i Squaw Valley.
Ludington vant en olympisk bronsemedalje i kunstløp under Vinter-OL 1960 i Sqauw Valley. Sammen med sin kone Nancy Ludington kom han på tredjeplass i parløp, bak Barbara Wagner / Robert Paul fra Canada og Marika Kilius / Hans-Jürgen Bäumler fra Tyskland.
Damsgård skole
Nye Damsgård skole
Bystyret vedtok i 2013 at det skal føres opp et nybygg for 450 elever med flerbruks/volleyball-hall Byggetillatelse til nytt bygg var klar 4. oktober 2016, og den nye skolen reises med prefabrikkerte stål- og betongelementer. Arbeidet var originalt planlagt med oppstart høsten 2013, men rivningsarbeid startet ikke før elevene var ferdig med skoleåret i juni 2016. Grunnsteinen til nye Damsgård skole ble lagt ned onsdag 18. januar 2017. Steinen er formet som et skrin, og den inneholder blant annet bilder av personalet på skolen, tegninger av det nye bygget, skolens planer og talen til skolebyråd Pål Hafstad Thorsen. Det vakte oppmerksomhet at innskriften som er gravert på grunnsteinen har feil ukedag. I byggeperioden blir elevene fraktet med buss til erstatningsskolen ved Løvås oppveksttun. Planen var at skolen skulle åpnes til skolestart i august 2017. Den nye skolen ble tatt i bruk ved skolestart i 2018.
Bureau of Engraving and Printing
Bureau of Engraving and Printing (BEP) er en føderal amerikansk etat underlagt Finansdepartementet som trykker pengesedler (Federal Reserve Notes) for sentralbanken Federal Reserve.
Sedlene trykkes ved etatens anlegg i Washington, DC og Fort Worth, Texas. Etaten produserer også andre verdipapirer og dokumenter, inkludert statsobligasjoner, identitetskort, naturaliseringsbevis, håndgraverte invitasjoner til Det hvite hus og, frem til 2005, frimerker for postvesenet. BEP produserer dog ikke mynter, som hører inn under United States Mint.
Artois
Artois var fram til 1789 en fransk provins og et historisk grevskap (fransk: comté) nord i Frankrike. Under første verdenskrig gikk Vestfronten gjennom Artois.
Geografisk plassering
Grensene og omfanget har variert i seklenes løp da ulike landområder vekselvis har tilhørt Artois og de tilgrensende grevskapene Boulonnais og Flandern. Tradisjonelt bruker Artois' areal å regnes som et område på rundt 4 000 km² som idag rommer omkring en million innbyggere. De viktigste byene er Arras, Saint-Omer, Lens og Béthune.
Artois ligger sentralt i departementet Pas-de-Calais, hvor de vestre delene utgjorde deler av Boulonnais. Artois dekker også de vestre delene av et kullfelt som strekker seg østover gjennom det tilgrensende departementet Nord og videre inn i Belgia.
Historie
I den galliske perioden ble området kalt Atrebatia, atrebaternes land med Nemetocenna som hovedstad (dagens Arras).
Artois utgjorde en del av grevskapet Flandern før det i 1180 ble annektert av Frankrike og i 1237 omgjort til et fransk grevskap. I 1384 ble det en del av Burgund og ble ikke tilbakeført til Frankrike før i 1659.
I andre halvdel av 1800-tallet gjennomgikk Artois en rask industriell utvikling takket være sin rike tilgang på kull. Under første verdenskrig gikk vestfronten tvers gjennom Artois som ble utsatt for enorme ødeleggelser. I senere tid har Artois likesom andre regioner som har hatt kullindustri som hovednæring opplevd en nedgang.
William Sadler
William Sadler (født 13. april 1950 i Buffalo i New York) er en amerikansk skuespiller.
Sadler er kjent for sine roller i filmene Die Hard 2: Die Harder og The Shawshank Redemption og i TV-serien Roswell, der han spilte sheriff Jim Valenti.
Damkina
Damkina var en gudinne i Babylonia, som tilsvarte gudinnen Damgalnuna hos sumererne.
Damkina ble sett på som gemalinnen til Ea og moren til Marduk.
Damgalnunna
Henry Newton
Henry Albert Newton (født 18. februar 1944 i Nottingham, Nottinghamshire, England) er en tidligere engelsk fotballspiller som har spilt for fire engelske fotballklubber.
Newton spilte 4 U-23 kamper for.
Biografi
Henry Newton skrev sin første profesjonelle kontrakt med Nottingham Forest sommeren 1961. Ni år senere gikk han til Everton før han i september 1973 ble kjøpt av Derby County for £100 000. Dette var Brian Clough sitt siste kjøp for Derby for bare en måned senere trakk han seg fra jobben som manager. Selv om Newton ikke var fornøyd med at Clough forsvant fortsatte han i klubben og to år senere ble han ligamester med Derby. I 1977 gikk han til Walsall hvor skadeproblemer sørget for at han måtte legge opp som spiller.
Kilder
Breedon Books Publishing, Derby. ISBN 1-85983-409-4
Irène Pittelioen
Irène Pittelioen (født 13. mai 1927, død august 2011) er en tidligere fransk turner.
Hun deltok i OL i 1948 og 1952, første gang 21 år gammel, men vant ingen OL-medaljer. Frankrike fikk 10.-plass i lagkonkurransen i 1948, og 12.-plass i 1952. Individuelt kom hun på 50.-plass sammenlagt i 1952.
Roswell High:The Outsider
Roswell High: The Outsider er første bok i en serie på 10 bøker skrevet av Melinda Metz. TV-serien Roswell er basert på denne bokserien. The Outsider er foreløpig ikke oversatt til norsk.
Bagnères-de-Bigorre
Bagnères-de-Bigorre er en kommune i departementet Hautes-Pyrénées i regionen Occitanie sør i Frankrike. Den er sous-préfecture (underprefektur) i departementet, og ligger ved elva Adour.
Befolkningsutvikling
Antall innbyggere i kommunen Bagnères-de-Bigorre
Mr. Beans ferie
Mr. Beans ferie er en britisk filmkomedie laget av Rowan Atkinson som handler om Mr. Bean. Filmen kom i 2007 og varer 85 minutter.
SpareBank 1 Ringerike Hadeland
Historie
Historien til dagens bank går tilbake til 4. august 1833 da Ringerikes Sparebank ble etablert som Norges eldste landssparebank og bank nummer syv i landet. Noen år etter ble nabobankene Gran Sparebank og Sparebanken Jevnaker Lunner etablert i henholdsvis 1857 og 1862. Grunnleggerne av sparebankene hadde et ønske om å medvirke til en positiv verdiskapning i distriktet den tilhørte.
I 1996 var alle de tre tidligere bankene med på å etablere SpareBank 1 Alliansen som er et bank- og produktsamarbeid. Gjennom deltakelsen i alliansen er konsernet knyttet sammen i et samarbeid mellom selvstendige, lokalt forankrede banker. På denne måten blir hensynet til effektiv drift og stordriftsfordeler forenet med fordelene det er å være nær kunder og markedet. En annen viktig begivenhet i 1996 var at Ringerikes Sparebank ble børsnotert. Banken ønsket med dette å knytte kundene enda tettere til seg gjennom å skape et godt investeringsalternativ. I tillegg ville man oppnå økt fokus fra finansmiljøene ved å være børsnotert.
Mr. Beans ferie
Handling
Først tar han Eurostartoget fra London til Paris, og skal deretter ta tog fra Gare de Lyon til Cannes. På Eurostartoget skal han ha seg kaffe. Damen bak disken spør: «La Caffe» «Oui» svarer han. «La sugar» spør damen. «No» svarer han. Så sier hun: «You speak very good french» Da svarer Mr. Bean: «Gracias!»
SpareBank 1 Ringerike Hadeland
Historie
En annen viktig dato i de tre bankenes historie er 17. desember 2009 da henholdsvis representantskapet og forstanderskapene i Ringerikes Sparebank, Gran Sparebank og Sparebanken Jevnaker Lunner enstemmig vedtok en sammenslutningsavtale mellom bankene. Dette var et offensivt tiltak for å etablere en selvstendig, fremtidsrettet og konkurransedyktig bank i regionen. Ønsket er det samme som grunnleggerne hadde: En sterk og solid bank med god kjennskap til markedet og sine kunder, samfunnsengasjert og med godt omdømme.