cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
RSS
Vanlig bruk
En RSS-leser, eller aggregator, kan sjekke brukerens abonnementsliste og vise de kildene som har nye eller oppdaterte artikler. Det er i dag vanlig å finne RSS-støtte både på små og store nettsteder. Noen nettsteder lar deg velge mellom RSS og Atom-formatet, andre tilbyr bare ett format.
Det finnes RSS-lesere for de fleste plattformer, og i tillegg finnes det nettbaserte RSS-lesere, som Bloglines. Flere moderne nettlesere som Internet Explorer 7 fra Microsoft, Opera fra Opera Software og Firefox fra Mozilla Foundation har innebygget støtte for RSS. I tillegg finnes det diverse programmer som oversetter RSS til e-post eller NNTP (news-format).
Det finnes også flere søkemotorer som indekserer RSS. Man kan også abonnere på søk.
På mange websider er nyhetsmatinger (RSS/Atom) typisk indikert med «Subscribe», en oransje firkant med XML i,, eller med bokstavene XML eller RSS. Mange nyhetsaggregatorer tilbyr knapper man kan legge til i nettleseren for å abonnere på nye kilder på en enkel måte.
Forskjellige versjoner
RSS sto opprinnelig for Rich Site Summary, en teknologi utviklet av Netscape i 1999 for å håndtere det de kalte «kanaler». Dette var mens .com-bølgen var på høyden og Netscape så for seg å benytte RSS for at brukerne skulle kunne abonnere på innhold i stedet for selv å klikke seg frem på weben. Push-teknologi var et annet navn på fenomenet, en løsning som ikke var noen suksess for Netscape. Det var imidlertid ikke selve definisjonen av RSS det var noe galt med, men selve ideen om å «dytte» innhold på brukerne.
Fart i sakene ble det først da Dave Winer og det amerikanske firmaet UserLand grep fatt i standarden og knyttet RSS til sin blogg-programvare. Winer omdøpte RSS til Really Simple Syndication. W3C kom inn i bildet og RSS ble omsider til RDF Site Summary. «RDF» står for Resource Description Framework.
RSS har med andre ord en broket fortid og de lærde strides om hvordan utviklingen av formatet faktisk har foregått. Dave Winer har sin versjon, Dan Libby som jobbet for Netscape har en annen. Dan Brickley, som jobber med den semantiske weben i regi av W3C har en tredje versjon.
Grunnet alle de forskjellige versjonene av RSS, og inkompatibiliteten dette skaper, jobber IETF med en ny standard kalt Atom, som er tenkt som en erstatter for RSS.
Tredje Mosebok
Tredje Mosebok eller Leviticus (hebraisk: – Wayyiqrâ, «Og [Herren] ropte») er den tredje boken i Bibelen, både i den jødiske tora og det kristne Gamle testamente. På latin kalles Leviticus fordi den omhandler skillet mellom prestestanden som nedstammer fra Aron og de andre, levittene.
De fleste av kapitlene (Tredje Mosebok 1–7, 11–27) består av Guds taler til Moses som han er beordret til å gjenta for israelittene. Det skjer innenfor fortellingen av Andre Mosebok om israelittenes utferd fra Egypt (Exodus) etter at de har forlatt det egyptiske rike og nådd Sinaifjellet (Andre Mosebok 19:1). Andre Mosebok forteller hvordan Moses ledet israelittene i å bygge Tabernakelet (Andre Mosebok 35–40), basert på Guds instruksjoner (Andre Mosebok 25–31) Deretter, i Tredje Mosebok, forteller Gud israelittene og deres prester hvordan å gjøre ofringer i Tabernakelet og hvordan å oppføre seg mens de har slått leir rundt teltet med helligdommene (Andre Mosebok 40:17). og israelittenes vandring bort fra Sinai (Fjerde Mosebok 1:1, 10:11).
Syria under Sommer-OL 2008
Syria under Sommer-OL 2008. Åtte sportsutøvere, seks menn og to kvinner fra Syria deltok i fem sporter, friidrett, svømming, skyting, triatlon og vektløfting under Sommer-OL 2008 i Beijing. Syria, som deltok for ellevte gang i et sommer-OL, vant ikke noen medalje. Vektløfteren Ahed Joughili var landets flaggbærer under åpningsseremonien.
Folkeskole
Folkeskole er betegnelsen på de første skoletrinn i Danmark og på Færøyene (fólkaskúli). Den har tidligere vært brukt om grunnskolen i Norge, Østerrike, Sveits og Tyskland (Volksschule) og i Sverige (folkskola).
Norge
I Norge var folkeskole navnet på grunnskolen inntil opprettelsen av niårig grunnskole i 1969. Overgangen fra den gamle skoleformen til den nye varierte noe over kommuner: Kommunene måtte først utforme en reformplan, og mottok statlige midler etter at denne ble godkjent av en nasjonal komite. Folkeskolen var sjuårig og ble eventuelt påbygd med ettårig framhaldsskole og/eller to- til treårig realskole (tidligere middelskole) og treårig gymnas. Barna startet på skolen ved fylte sju år, dvs. den praktiske grensen var 1. august.
Historie
Fra 1850-tallet ble det jobbet for en bedre offentlig skole for alle. Blant annet ble det gjennomført skolegang for alle ved at private hus ble omgjort til skolebygg. Videre ble det opprettet store klasser med opp til 50 elever i hver, og gitt undervisning både om dagen og om kvelden. Lærerne fikk bedre utdannelse gjennom de nyopprettede lærerseminarene.
I 1889 ble folkeskoleloven vedtatt og allmueskole/fattigskolen gikk over til å bli folkeskole. Mens allmueskolen var for fattige barn var folkeskolen for alle barn, på tvers av klasseskiller. Loven skulle også sørge for at byskolene og landsskolene ble mer like.
Etter 1889 skulle det ikke lenger være skolens fremste oppgave å føre elevene frem mot konfirmasjonen. Skolen fikk et mål i seg selv. Ved siden av lesing, skriving, regning og kristendom skulle det undervises i historie, naturfag og geografi, samt i et av følgende fag: gymnastikk, sløyd eller tegning. Det ble også satt strengere krav til lærerne og til undervisningen.
Det var først ved folkeskoleloven av 1889 at det ble vist vilje til å bruke penger på skolegang for alle barn. Tidligere var det sett som et privat anliggende. Ikke bare ble det en rett til skolegang for alle, det ble også en plikt. Noe det for så vidt også var tidligere, men uten nok skoleplasser ble det umulig å gjennomføre. Ikke alle foreldre var like fornøyde med barnas muligheter til utdanning. De hadde mer bruk for barnas arbeidskraft for å hjelpe til med familieøkonomien og i hjemmet, fremfor å «sløse bort tiden» på skolen.
Folkeskolen i Bergen
I 1861 ble teologen og politikeren Ole Irgens (1829-1906) utnevnt til Bergens første skoleinspektør med ansvar for tilsyn og forbedring av byens skolevesen. Allerede året etter ansettelsen hadde han utarbeidet et «Forslag til ny plan for Bergens almueskolevæsen» Han studerte pedagogiske nyvinninger på flere reiser i utlandet. Stillingen beholdt han helt til han tok avskjed i 1898.
For å kunne fullføre enhetskoletanken, som var folkeskolens grunnstein, måtte det nye skolebygg til. De første nye tidsmessige skolen i Bergen var Krohnengen (1880), Dragefjellet (1891), Sandviken (1898), Nordnes (1903), Rothaugen (1912) og Møhlenpris (1912). De nye skolebygningene var monumentale, som kunnskapens høyborg. Dette var i nasjonsbyggingens tid, så bygningene skulle symbolisere stolthet over kunnskap og læring. Den offentlige skole skulle gjøres om fra en fattigskole til en statusskole.
Danmark
I Danmark er folkeskolen den offentlige grunnskolen.
Skolen består av den ettårige børnehaveklasse (også kalt 0. klasse), den ni-årige grunnskole fra første til niende klasse, samt den ettårige tiende klasse. Danmark har ti års undervisningsplikt, som betyr at børnehaveklassen til niende klasse er obligatorisk, mens tiende klasse er frivillig. Undervisningsplikten kan enten oppfylles i folkeskolen, på en fri grunnskole, en efterskole eller ved hjemmeundervisning. Ca. 85 prosent av de undervisningspliktige barn, det vi si i underkant av 600.000, går på en av Danmarks 1.550 folkeskoler (2008).
Undervisningsministeriet gir regler for folkeskolen, blant annet mål og minimumstimetall for de enkelte fag, og eksamensbestemmelser. En undersøkelse har vist at selv om det gjennomsnittlige timetall i folkeskolen er stigende, mottar 32 prosent av elevene mindre undervisning enn minimumstimetallet krever.
Historie
Folkeskolen ble opprettet i 1814, inntil 1899 under navnet almueskolen, og fikk senere navnet borger- og almueskolen. Folketinget har stor innflytelse på blant annet folkeskolens rammer, formålsparagraf og fagtilbud. Siden 1953 har Grundloven fastslått at undervisning i folkeskolen skal være gratis. Siden 1937 har undervisningsmidlene vært gratis, ofte formidlet gjennom skolebibliotekene.
Folkeskolelovens bestemmelser revideres løpende. Større endringer ble innført i 1937, 1958, 1975, 1993, 2004 og 2014. Et av hovedtemaene har vært delingen i nivåer. I 1958 ble delingen flyttet fra femte klassetrinn til avslutningen av 7. klassetrinn, hvor elevene ble delt i allmenn skolegang og realskolen. I 1975 ble realskolen nedlagt, og det ble gjennomført en deling i allment og utvidet nivå i prøvefagene. De fleste kommuner gjennomførte likevel samlet undervisning for alle elever. I 1993 ble prinsippet om nivådelingen avløst av differendisering i undervisningen.
Skolevesen før 1814
Ved reformasjonen i 1536 ble den geistlige makt flyttet over på adelens hender. Allerede i 1537 ble det utstedt en kongelig forordning om at adelen skulle utlegge degnelodder og opprette skolehus på landet. Mange steder unnslo de lokale herremenn seg imidlertid fra dette, og de steder hvor det tross alt skjedde, var det med udugelige lærere i dårlige lokaler.
Folkeskolens formålsparagraf
Et annet hovedtema for lovgiverne har vært formålsparagrafen. Tendensen fra 1958 til 1993 var større vekt på samarbeid og sosiale kompetanser, mens tendensen i løpet av 1990-årene var et krav om større fakompetanse. På bakgrunn av OECDs PISA-undersøkelser, som sammenligner grunnskolen i utvalgte land, har enkelte fremhevet at de danske resultatene er utilfredsstillende, blant annet i fagene dansk og matematikk. Den første av disse undersøkelsene ble offentliggjort i 2000, og senere er undersøkelsen gjennomført i 2009 med deltagelse av unge fra 63 land. Den ble offentliggjort i desember 2010. I 2012 gjennomførte man en ny test, hvor det fra Danmark deltok 7.481 unge fordelt på 339 utdannelsesinstitusjoner.
I 2010 var følgende formålsparagraf gjeldende:
Daglig drift
Folkeskolen drives av Danmarks kommuner. Ifølge loven skal kommunene fastlegge bevilgninger til skolenes drift, samt ansette og avskjedige lærere. Andre driftsoppgaver, for eksempel fordelingen av midler til de forskjellige posteringer på budsjettet, kan kommunestyret delegere til den enkelte skole.
I januar 2007 overtok kommunene som følge av Strukturreformen ansvaret for de fleste amtskommunale spesialskoler, dog således at kommunene kan kjøpe undervisningsytelser hos regionene. Kommunene fikk samtidig mulighet for å opprette felles ledelse for flere (typisk små) skoler, eller etablere avdelinger av samme skole på forskjellige adresser.
En folkeskole ledes av en skoleleder, tidligere kjent som skoleinspektør, med støtte fra en viseskoleleder, tidligere kjent som viseskoleinspektør.
Gottlieb von Jagow
Gottlieb von Jagow (født 22. juni 1863 i Berlin, død 11. januar 1935 i Potsdam) var en tysk diplomat og politiker. Han var riks-statssekretær for utenrikssaker fra 1913 til 1916.
Bakgrunn
Jagow kom fra en gammel adelsslekt fra Brandenburg som første gang nevnes i 1268 og som siden 1300-tallet har hatt sin tilknytning og slott i Altmark. Før Jagow ble utenriksminister, var han i årene 1907 til 1909 ambassadør i Luxembourg og deretter fram til 1913 i Italia.
Utenriksminister
Den 11. januar 1913 ble han utnevnt til utenriksminister av keiser Wilhelm II. Han førte en forsiktig utenrikspolitikk og var opptatt av å sikre gode forbindelse til Storbritannia.
Han støttet rikskansler Theobald von Bethmann-Hollwegs blankofullmakt til Østerrike-Ungarn under julikrisen i 1914 i håp om å unngå en storkrig, samtidig som han mente at en krig mot Russland måtte komme. Han advarte tidlig om at Storbritannia og Frankrike ville bli dratt med i en ny krig. Videre advarte han mot å ha tiltro til Schlieffenplanen og at Tyskland slik risikerte den tofrontskrigen en søkte å unngå. Etter krigserklæringen mot Russland, gikk han derfor mot at Tyskland i henhold til Schlieffenplanen skulle rykke inn i Belgia, da dette måtte føre til at Storbritannia gikk inn i krigen.
Jagow var sterkt imot at Tyskland skulle innlede uinnskrenket ubåtkrig, da han forutså at dette ville trekke USA med i krigen. Da han heller ikke denne gangen fikk gehør for sine synspunkter, gikk han av som utenriksminister i november 1916.
Biografi og memoarer
Om skyldspørsmålet etter første verdenskrig, skrev Jagow i sine memoarer Ursachen und Ausbruch des Weltkriegs («Verdenskrigens årsaker og utbrudd») i 1919: ''Så lenge det har vært politikk – d.v.s. historie – har forskjellen mellom folkene vært en appell til våpnenes avgjørelse. Heltene til alle tider og i alle land vil dermed også være 'skyldige'. Halvparten av alle statuer i verden må rives ned som følger av dette. Tyskland, Keiseren, Kansleren, og alle andre ansvarlige lederne ønsket ikke krigen. Bruken av begrepene 'skyld' og 'straff' nærmer seg motbydelig hykleri. Ønsker Ententen virkelig å rettferdiggjøre foran sine egne folk de 'ublu' kravene som de stiller sine beseirede motstandere, i blindt hat, eller er det et kaldt ønske om å ødelegge?
Nivek Ogre
Nivek Ogre (født Kevin Graham Ogilvie 5. desember 1962) er en kanadisk musiker og skuespiller som er kjent som grunnlegger og medlem av musikkgruppa Skinny Puppy. Ettersom bandet også hadde et annet medlem med samme fornavn, Kevin Crompton, også kjent som «cEvin Key», og ble produsert av en annen med samme etternavn, Dave Ogilvie, ble hans artistnavn Nivek Ogre like praktisk som teatralsk.
Ferrex
I henhold til Geoffreys fortelling kom det til en krangel mellom de to brødrene Ferrex og Porrex da deres far var blitt gammel og dement om hvem som skulle arve kongedømmet. Porrex planla å legge seg i bakhold og drepe broren, men Ferrex fikk vite om dette og rømte til Gallia. Med støtte fra Suhard, frankernes konge, kom han tilbake med en hær og i kampen ble Ferrex drept. Moren Judon ble fortvilet da hun hørte om sønnens død, da hun elsket den ene mer enn den andre, og hun sverget hevn og fikk senere Porrex hakket til døde mens han sov. Deretter havnet Britannia i borgerkrig.
Annelie Karlsson
Annelie Karlsson (født 1965) er en svensk politiker for Socialdemokraterna, og har vært riksdagsmedlem i Sverige siden 2010. Hun ble valgt inn i riksdagen for Skåne läns norra och östra valkrets på plass 124.
Som nyvalgt til riksdagen ble Karlsson vara i justiskomiteen og sosialsikringskomiteen.
Universitetsforlaget
Universitetsforlaget AS er et norsk akademisk forlag, som utgir faglitteratur og tidsskrifter rettet mot det norske og skandinaviske markedet. Forlaget utgir lærebøker innenfor de fleste fagområder innen høyere utdanning.
Universitetsforlaget har 41 ansatte (2017). Hvert år utgis det omkring 140 nye og reviderte boktitler. Universitetsforlaget utgir 80 tidsskrifter hvorav 33 utgis som open access. Alle forlagets tidsskrifter samt open access bøker publiseres på plattformen Idunn. Universitetsforlaget publiserer også juridiske kommentarer og litteratur på kommentarutgaver.no.
Forlaget deler årlig ut den nordiske tidsskriftprisen Årets tidsskriftartikkel for «å fremheve det beste som skrives og publiseres av fagartikler i Norden», og videre Universitetsforlagets lærebokpris.
Universitetsforlaget er et heleid datterselskap av Aschehoug forlag, og holder til i Sehesteds gate i Oslo sentrum.
Historie
Forlaget ble opprettet i 2000, og har to ulike opphav: Det ene er Universitetsforlaget, grunnlagt av Tønnes Andenæs i 1950. Det andre opphavet stammer fra 1982 da Aschehoug overtok forlaget Tanum-Norli, som da ble et fag- og lærebokforlag med navnet Tano. Tano og deler av Universitetsforlaget slo seg sammen i 2000. Forlaget er et heleid datterselskap av Aschehoug.
Siden 2003 har forlaget utgitt bokserien Hva er-bøkene. I 2004 ble tidsskriftbasen Idunn lansert for digital publiserings av vitenskapelige tidsskrifter.
Kris Freeman
Kris Freeman (født 14. oktober 1980 i Concord i New Hampshire) er en langrennsløper fra USA som går for klubben Andover Outing Club. Freemans beste plassering i internasjonale mesterskap er fjerdeplass, noe han presterte på 15 km. klassisk under VM på ski i 2003 i Val di Fiemme og på 15 km. klassisk under VM i 2009 i Liberec. Han har diabetes type 1 og er til tider svært hemmet av dette, men til tross for sykdommen har han klart å etablere seg i verdenstoppen i langrenn med flere plasseringer blant de ti beste.
Bolsover (distrikt)
Bolsover er et administrativt distrikt i Derbyshire, England. Det har navn etter administrasjonssenteret, byen Bolsover. Distriktet ble opprettet 1. april 1974, da Bolsover bydistrikt ble slått sammen med landdistriktene Balckwell og Clowne. Distriktet har et areal på 160,33 km² og hadde 75 866 innbyggere i 2011.
Division of Ecological and Earth Sciences
Division of Ecological and Earth Sciences er avdeling for geovitenskap innen FNs organisasjon for utdanning, vitenskap, kultur og kommunikasjon (UNESCO). FN-organisasjonen ble etablert den 16. november 1945.
UNESCO skal være et laboratorium for ideer som skal sette standard for internasjonale avtaler. Dessuten skal UNESCO være en konflikløser – et mellomledd for å dele informasjon og kunnskap – og en medlemsorganisasjon for 192 land og seks assosierte medlemmer.
Running back
En running back (RB) er et medlem av angrepets backfield i amerikansk fotball. Hovedrollene for en running back er å få ballen fra quarterbacken for å løpe med ballen, stille opp som en receiver for å ta imot en pasning, og å blokkere. Der er vanligvis en eller to running backs på banen for et gitt play, avhengig av angrepets formasjon. En running back kan være en halfback (i noen situasjoner referert til som en tailback), en wingback eller en fullback. En running back som er et lags kampstarter blir av og til referert til som en "feature back".
Halfback/tailback
I den moderne versjonen av sporten må en effektiv halfback ha en blanding av hastighet og smidighet, samt gode hender og evnen til å få god oversikt over spillere på banen som receiver. Quarterbacks er avhengige av halfbacks som en backup receiver når resten av receiverne er dekket opp eller når de er under høyt press. Til tider stiller halfbacks opp som en ekstra wide receiver.
Når de ikke løper eller tar imot pasninger er en halfbacks hovedansvar å hjelpe offensive linemen med å blokkere, enten for å beskytte quarterbacken eller en annen spiller som løper med ballen. Dersom et lag bruker wildcat formasjonen er halfbacken ofte den som tar imot snappet istedenfor quarterbacken. Running backs brukes til tider i trick plays, hvor de kaster ballen på et halfback option play eller en halfback pass.
Forskjellen mellom en halfback og en tailback er spillerens posisjon i lagets angrepsformasjone. Historis har halfbacken stilt seg opp omtrent halvveis mellom scrimmagelinjen og fullbacken. Ettersom at halfbacken vanligvis er et lags hovedspiller på løp (mens fullbacken i hovedsak blokkerer), har moderne angrepsformasjoner stilt opp halfbacken bak fullbacken (i formasjonens "tail end"), for å utnytte fullbackens evner til å blokkere. Dette har resultert i at enkelte systemer eller playbooks refererer til spilleren som en tailback istedenfor en halfback.
I canadisk fotball blir ordet tailback ofte brukt med samme mening som running back, mens ordet halfback kun brukes for en defensive halfback, som refererer til defensive backen som stilles opp halvveis mellom linebackerne og cornerbackene.
Fullback
I de fleste systemer i college og på profesjonelt nivå er det sjeldent en fullback (FB) løper med ballen, og på grunn av kroppsbygningen brukes de i hovedsak som "lead blockers". På de fleste løp springer fullbacken foran halfbacken, og forsøker å blokkere potensielle taklere før de når spilleren som løper med ballen.
Når fullbacks blir bedt om å løpe med ballen er det vanligvis fordi et lag trenger et fåtall yards, som i en scoringssituasjon ved mållinjen, da fullbacken kan bruke sin styrke til å unngå tidlige taklinger. Fullbacks er til tider brukt som receiver, men i de fleste plays holder fullbacken seg i backfieldet og blokkerer forsvarsspillere som kommer seg forbi angrepsrekken, noe som referes til som et "blitz pickup". Fullbacks er teknisk sett running backs, men i moderne tid brukes "running back" oftest i referanse til en halfback eller tailback. Selv om moderne fullbacks sjelden brukes på løp, ble de historisk ofte gitt ballen for et løp.
På high school-nivået, hvor størrelsen på spillere er mer variert, blir fullbacks fremdeles ofte gitt ballen for løp. I angrepssystemer i high school og college brukes fullbacken som hovedløperen i triple option-systemet. Fullbacken spiller en unik rolle hvor de representerer en trussel for et løp på innsiden på hvert play. Lag i college som Georgia Tech og Air Force har brukt triple option-systemet.
Hvor fullbacks historisk nesten alltid var på banen, er det ofte at lag i moderne amerikansk fotball erstatter fullbacken med en ekstra wide receiver eller tight end. I dag er det sjelden at en fullback i National Football League løper med eller tar imot ballen, da de omtrent alltid brukes til å blokkere. Fullbacks brukes tidvis til å løpe med ballen når et lag trenger et fåtall yards for en første down eller touchdown, eller for å overraske et forsvar som sjeldent er forberedt på at en fullback løper med ballen eller tar imot en pasning. Pro Football Hall of Famerne Jim Brown, Marion Motley, Franco Harris, John Riggins og Larry Csonka var fullbacks.
Høyde og vekt
Der er en del variasjon blant running backs. I den ene enden har man små (160–178 cm) og smidige spillere. Slike kjappe og flyktige running backs blir ofte referert til som "scat backs" da det lave tyngdepunktet og smidigheten gjør at de klarer å unngå taklere. Running backs som er kjent for å være vanskelige å få tak i inkluderer Red Grange, Hugh McElhenny, Gale Sayers og Barry Sanders.
Mer nylig har running backs som kombinerer trekk fra de to typene blitt mer populært i NFL. Eksempler er Atlanta Falcons’ Todd Gurley, Dallas Cowboys All-Pro Ezekiel Elliott, Minnesota Vikings’ Dalvin Cook og New York Giants’ Saquon Barkley. Disse kombinerer styrke med smidighet og tolmodighet, og har også evnen til å både ta imot pasninger og blokkere, og er derfor ofte på banen uavhengig av typen play.
Evne til å ta imot pasninger
Running backs i NFL har over tid utviklet seg til å bli brukt mer som receivere fra backfieldet. Under pasningsspill løper en running back ofte en "safe route", som en hook eller en flat, som gir quarterbacken en mulighet når alle de andre receiverne er dekket opp, eller når quarterbacken er under press. Hall of Famer Lenny Moore var en halfback som i hovedsak spilte som en receiver.
Noen lag har en spesiell "third down back" med et talent for å ta imot pasninger eller som er bedre på pass blocking eller å plukke opp blitzet, som ofte kommer på banen på en tredje down hvor et lag trenger flere yards. Disse kan også brukes til å lure forsvar til å tro at han kommer på banen for et pasningsspill, når angrepet egentlig skal løpe med ballen. New England Patriots' James White brukes ofte som en third-down back, eller som en ekstra wide receiver. Han har klart bedre statistikker fra mottakelser, med 3 184 yards og 25 touchdowns fra 369 mottakelser, sammenlignet med kun 1 240 yards og 10 touchdowns på 309 løp.
Blokkering
Running backs må også hjelpe angrepsrekken i pasningssituasjoner og, for fullbacks, under løp. Running backs blokkerer ofte linebackere eller safeties som blitzer på pasningsspill når angrepsrekken er opptatt med motstandernes defensive linemen. Under løp forsøker ofte fullbacken å lage et hull i angrepsrekken som running backen kan løpe gjennom. Effektive blocking backs spiller vanligvis en viktig rolle for hvor effektive running backs er. Under pasningsspill holder ofte en running back seg tilbake for å hjelpe med blokkering eller for å plukke opp et blitz.
Goal line backs
Flere lag har også en running back som er en "goal line back" eller "short yardage specialist". Denne spilleren kommer på banen i situasjoner hvor angrepet kun trenger et fåtall yards for å få en første down eller en touhdown. Vanligvis når et lag kommer innenfor 5-yard linjen sender de inn en mållinjeformasjon som vanligvis inkluderer åtte blokkerere, en quarterback, en running back og en fullback. Jo nærmere de er mållinjen jo større er sjansen for at et lag bruker en slik formasjon. Dersom en spesifik running back ofte blir brukt nær mållinjen kan vedkommende bli refererert til som en "goal line back". Disse er ofte power backs som sjeldent eller aldri fumbler ballen, som presser seg gjennom store forsvarere for å sikre en første down eller touchdown.
Som kick eller punt returnere
Running backs blir noen ganger brukt for å returnere punts eller avspark, en rolle som vanligvis gis til wide receivere og defensive backs som cornerbacks, som vanligvis er de kjappeste spillerne på laget. En running back Brian Mitchell, holder rekorden for flest return yards fra avspark i NFL (14 014) og punts (4 999).
Running backers verdi i NFL
I tidligere tiår ble spillere i posisjonen sett på som en av de viktigste blant skill-posisjoner i NFL. Senest på 1990-tallet ble running backs sett på som like eller mer viktige enn quarterbacks. Opp gjennom årene har for eksempel 23 running backs blitt draftet først, sist i 1995 da Ki-Jana Carter ble den første spillerent til å bli valgt. I nyere tid har lag vektlagt posisjonen mindre.
LJK
LJK var et norsk direktesendt aktualitetsprogram som gikk på TVNorge fra 1994 til 1995 med Lars Jacob Krogh som programleder. Programkonseptet lignet mye på NRK-programmet Kveldsaktuelt, og ifølge Krogh var det brukt som mal for LJK. TVNorges ledelse hadde store forhåpninger om programmet, men da seerne uteble ble det først utsatt for en kraftig reduksjon og deretter nedleggelse.
Historikk
Da programmet startet høsten 1994 var det to sendinger i uka (tirsdager og onsdager). Hver sending bestod av en halvtimes debatt-del og en halvtime der Krogh intervjuet en bestemt person knyttet opp til en spesifik sak. Etter en del sendinger utover høsten ble det klart at programmet ikke ble den seermagneten som kanalen hadde håpet (enkelte sendinger hadde under 100 000 seere) og på nyåret ble derfor programmet kraftig redusert. Fra da av var det kun en sending i uka (torsdager) som hadde en varighet på ca 25 minutter. Seertallene forble imidlertid lave og i mai ble programmet nedlagt for godt.
Slaghåv
En slaghåv er en kraftig bygd håv. Den brukes særlig av entomologer for å studere leddyr, særlig insekter og edderkoppdyr som lever lever i vegetasjonen. En slaghåv fanger ikke dyr som finnes på bakken.
LJK
Historikk
Krog ble kjøpt til TVNorge for en million kroner i 1994 og var tiltenkt å være en viktig brikke i kanalens store nyhetssatsing med eget aktualitetsprogram. Etter LJK ble han ankermann og nyhetsoppleser for kanalens nyhetssendinger Aktuelt. Han gikk tilbake til NRK etter at kontrakten med TVNorge utløp i 1996.
Slaghåv
Den ligner en håv, slik som brukes i fiske, men håvrammen er sterkere bygd for å tåle påkjenningen. Håvposen av fint og tettvevd tøy (stoff). En sommerfuglhåv har en luftigere vevd, lang håvpose og er spinklere bygd, ettersom den skal være lett og kunne beveges hurtig gjennom luften.
LJK
Søksmål
I 1997 saksøkte Krogh TVNorge for 200 000 kroner som han mente kanalen skyldte ham. Krogh fikk medhold i retten og TVNorge måtte betale ham de 200 000.
Dolgansk
Dolgansk er et nordøsttyrkisk språk som snakkes av rundt 5 000 dolganere på Tajmyrhalvøya i Sibir, i Krasnojarsk kraj.
Klassifikasjon
Dolgansk er i den nordtyrkiske gruppa av de tyrkiske språkene, og dets nærmeste slektning er jakutisk.
I likhet med finsk, ungarsk og tyrkisk har dolgansk vokalharmoni, er agglutinerende, og har ingen kjønn. Ordstillinga er som regel subjekt–objekt–verb.
Aleksandr Litvinenko
Aleksandr Valterovitsj Litvinenko (russisk: Александр Вальтерович Литвиненко, født 30. august 1962 i Voronezj i Russland i Sovjetunionen, død 23. november 2006 i London) var tidligere oberstløytnant i den russiske sikkerhetstjenesten FSB, men hoppet av til Storbritannia i 2000, hvor han fikk politisk asyl, og ble britisk statsborger i oktober 2006. Han hadde markert seg som en skarp kritiker av Russlands president Vladimir Putin.
Bakgrunn
Litvinenko tok eksamen fra militærhøyskolen i Vladikavkaz og ble vervet av KGB i 1986. Hans fremste oppgaver var å infiltrere organisert kriminalitet og utrede korrupsjon.
Regimekritiker
I 1998 framsto han sammen med flere maskerte personer der de kritiserte FSBs ledelse som på dette tidspunkt var Vladimir Putin. Han kalte FSB en «bandittorganisasjon» som strebet etter å gagne sine sjefers interesser og ikke Russlands interesser. Litvinenko ble kort etter dette fengslet, og ble etterpå ilagt reiseforbud. Han klarte imidlertid, selv om han ikke hadde noe pass, å ta seg ut av Russland til Tyrkia i 1999.
Han emigrerte i 2000 til Storbritannia og søkte politisk asyl. Han ble regimekritiker i eksil, og i boken Blowing up Russia fra 2002 anklaget han og medforfatteren Jurij Felsjtinskij den russiske sikkerhetstjenesten for å under høsten 1999 ha sprengt flere leiegårder i Russland for å gi skylden til tsjetsjenske terrorister og dermed få en foranledning til å innlede krigshandlinger mot Tsjetsjenia. Denne konspirasjonsteorien bygger for det meste på at man den 23. september 1999 oppdaget noen sekker med sprengstoff av en type som var brukt av FSB i en kjeller til et bostedshus i Rjazan, der en sprengning således kunne unngås.
Invaderende art
En invaderende art (eller invasiv art) er en biologisk art som utvider sitt forekomstareal. Ofte blir begrepet forbeholdt arter der utvidelsen av forekomstarealet skjer veldig raskt og/eller der den medfører en fortrengning av stedegne arter. Den underliggende prosessen omtales som biologisk invasjon. Biologiske invasjoner har spesiell interesse i sammenheng med fremmede arter, men også stedegne arter kan bli invaderende.
Aleksandr Litvinenko
Regimekritiker
Han ble britisk statsborger i oktober 2006. Litvinenko kritiserte Vladimir Putins styre, særlig angående Tsjetsjenia.
Invaderende art
Grenen av biologien som forsker på årsakene, mekanismene og konsekvensene av biologiske invasjoner, kalles invasjonsbiologi. Relevante spørsmål er bl.a. hvilke egenskaper ved den invaderende arten eller det invaderte habitatet som er årsaken til invasjonen. Forskningsfeltet ligger i skjæringspunktet mellom populasjonsøkologi, landskapsøkologi og bevaringsbiologi.
Aleksandr Litvinenko
Forgiftning
Avisen The Sunday Times rapporterte 19. november 2006 at Litvinenko var blitt forgiftet og kjempet for livet på et sykehus i London med store mengder av tungmetallet thallium i kroppen. Senere er det kommet fram at han ble forgiftet av Polonium-210, et stoff som sender ut alfastråling.
På den tid da Litvinenko ble forgiftet i London interesserte han seg for mordet på en annen kritiker av Vladimir Putins regime, journalisten Anna Politkovskaja. Forgiftningen skal angivelig ha funnet sted under et møte med en kontakt som hadde hevdet å ha opplysninger om drapet på henne. Fra sin sykeseng dikterte Litvinenko den 21. november en uttalelse som anklaget Vladimir Putin for forgiftningen.
Invaderende art
Invasive arter i Norge
Eksempel på invasive planter er lupin, fagerfredløs, kjempespringfrø, gravbergknapp, kanadagullris, kjempebjørnekjeks.
Aleksandr Litvinenko
Forgiftning
Hendelsen skapte sterk oppsikt verden over. Da Russland i juli 2007 avviste Storbritannias utleveringskrav på den tidligere KGB-agenten Andrej Lugovoj for drapet på Litvinenko, ble fire russiske diplomater utvist fra Storbritannia.
Invaderende art
Eksterne lenker
Neobiota Neobiota stq:Neobiota
Aleksandr Litvinenko
Forgiftning
Litvinenko konverterte til islam før han døde.
Nick Jonas
Nicholas Jerry Jonas (født 16. september 1992 i Dallas i Texas i USA) er en amerikansk sanger, låtskriver og skuespiller. Han er mest kjent for sin medvirkning i det amerikanske bandet Jonas Brothers. Nick Jonas var den første av brødrene som startet en karriere som sanger, og da brødrene Kevin og Joe koret på sangene hans, ble de alle tre tilbudt platekontrakt. Han hadde rollen som Nick Lucas i serien JONAS som gikk på Disney Channel. Her spiller han sammen Kevin, Joe og Frankie. Nick dannet et nytt band som heter Nick Jonas and the Administration. De utga sitt første album 2. februar 2010.
Biografi
Jonas er født i Dallas i Texas, men er oppvokst i Wyckoff, New Jersey. Nick er sønn av Denise Jonas, som er en tidligere lærer og sangerinne, og Paul Kevin Sr, som er en tidligere prest og musiker. Nick har et mangfoldig etnisk opphav: irsk, italiensk, tysk og cherokee-indianer. Nick Jonas fikk diabetes type 1 i 2005, da han var 13 år gammel. Han spiller piano, gitar, trommer og i tillegg synger han.
Personlig Liv
Nick Jonas datet Hannah Montana stjernen, Miley Cyrus, fra juni 2006 til desember 2007.
Skuespiller
Broadway
Nick ble oppdaget som seksåring da han sang i en frisørsalong da han var sammen med sin mor og en profesjonell manager som hørte han synge. Da Nick var 7 år debuterte han på Broadway. Han har spilt i mange forskjellige skuespill, som f.eks A Christmas Carol (in 2000 som Tiny Tim og Scrooge), Annie Get Your Gun (i 2001 som Little Jake), Beauty and the Beast (i 2002 som Chip), og Les Misérables (i 2003 som Gavroche). Etter Les Misérables spilte i The Sound of Music (som Kurt) på Paper Mill Playhouse.
Budstikken (Kragerø)
Budstikken var en av de illegale avisene som ble utgitt under den tyske okkupasjonen av Norge under andre verdenskrig. Den ble utgitt i Kragerø.
Budstikken begynte å komme ut i august 1941, som en av de første radioavisene i landet. Avisen gjenga nyhetene i sendingene fra London, etter at de tyske okkupantene hadde inndratt radioapparatene og gjort det ulovlig å lytte til sendinger fra alliert side. Avisen kom relativt regelmessig med et par nummer hver uke, vanligvis på to sider. I perioden fram til mars 1943 hadde det kommet ut mer en hundre nummer. Bak avisen sto disponent Nils Heldal på Neslandsvatn. Avisen var stensilert.
Redaksjonelt var avisen preget av en ubøyelig optimisme, preget av både humor og dyp alvor. Alt i januar 1942 begynte man å utgi avisene med dateringen: «Den X. dag i det året Hitler lider endelig nederlag». Det tok som kjent litt lenger tid, så avisen måtte slutte med denne formen for datering ved neste årsskifte.
Budstikken ble den første tiden i stor grad spredt i posten, til abonnenter man mer eller mindre kjente. Etter hvert som postsensuren ble strammet inn ble det imidlertid vanskeligere. De illegale avisene ble spredt fra hånd til hånd, og Budstikken understreket etter hvert poenget ved trykke parolen «Avisen er ikke din!» ved headingen.
New Zealands politiske system
Grunnlov
New Zealand har ingen formell skriftlig grunnlov. I stedet har man en samling dokumenter, inklusive enkelte lover fra det britiske og newzealandske parlament, Waitangitraktaten fra 1840, og en allmenn enighet om politiske prosedyrer kalt constitutional conventions. I 1986 ble flere områder ofte forbundet med en grunnlov vedtatt i en lov kalt Constitution Act 1986. Fra tid til annen har det vært reist forslag om å skape en formell grunnlov, men så langt har det ikke blitt noe av.
Monarki
Det har tidvis vært forslag om å avskaffe monarkiet og erstatte dette med en republikk. I motsetning til sin nabo Australia har ikke New Zealand avholdt en folkeavstemning over spørsmålet.
Maorifolket har et parallelt kongehus, med representasjonsoppgaver i politiske og kulturelle sammenhenger.
Caledonia Jazzband
Caledonia Jazzband (etablert 1982 i Oslo) er en norsk jazzgruppe, bestående av Carl Petter Opsahl klarinett (initiativtaker), Eystein C. Husebye trombone, Eyvind Ellingsen gitar, banjo og sang, Håkon Gjesvik klaver, trekkspill, Christian Frank bass og Bjørn Olufsen trommer. Navnet kommer av en dansehall i New Orleans, hvorfra gruppens musikk også er inspirert. Besetningene ble æresmedlemmer av byen (1983) etter et av flere besøk. Gruppen har turnert de fleste av landets jazzfestivaler, såvel som Sverige (1983), Tsjekkia (1990) og Singapore (1986). Med komposisjonen Red socks har de også figurert på Norsktoppen.
New Zealands politiske system
Utøvende makt
Den newzealandske regjeringen kalles kabinettet. Dette har utøvende makt og er ansvarlige overfor parlament. Statsministeren, som er leder for det politiske partiet eller koalisjonen av partier som har majoriteten av seter i parlamentet House of Representatives, er leder for kabinettet. Alle kabinettministre må være medlemmer av parlamentet, Member of Parliament (forkortet MP), og har et kollektivt ansvar overfor det.
Caledonia Jazzband
I Danmark finner man en suksessrik septett (1993–) med samme navn.
New Zealands politiske system
Lovgivende makt
New Zealand har et parlamentarisk organ, det 120 seters House of Representatives. Parlamentet velges for en periode på tre år. Den sittende regjering kan utskrive nyvalg når den måtte ønske innen treårsperioden er over.
Maoriene har en del egne seter i nasjonalforsamlingen. Bare maorier kan stille til valg og avlegge stemme i disse valgkretsene, men kan også i stedet stille til valg og avlegge stemme i ordinære valgkretser. Flere maorier er innvalgt i parlamentet på ordinær måte.
Stemmerettsalderen på New Zealand er 18 år. Kvinner fikk stemmerett i 1893. New Zealand var det første land i verden som innførte kvinnelig stemmerett.
Eugen Schmidt
Eugen Stahl Schmidt (født 17. februar 1862, død 7. oktober 1931) var en dansk skytter og friidrettsutøver. Han deltok under OL 1896 i Athen og OL 1900 i Paris.
I 1896 deltok Schmidt i øvelsen militærrifle, der han kom på delt 12.-plass med 845 poeng. Han traff målet 12 ganger på 40 skudd. Han deltok også på 100 meter, der han ble utslått etter fjerdeplass i sitt heat.
I OL 1900 deltok han på det sammensatte laget (Danmark/Sverige) som vant gull i tautrekking.
Løvehale
Løvehale eller hjerteurt er en art i leppeblomstfamilien. Den kommer opprinnelig fra Sentral-Asia, men finnes nå over hele verden. Den har blitt brukt som medisinsk urt.
Olga Dudygina
Olga A. Dudygina (født 24. april 1981 i Akhtubinsk, Astrakhan region i Russland) er en norsk maler med russisk opprinnelse. Hun er utdannet ved Kotovs kunstskole og Sankt-Petersburgs Statlige Universitet i Økonomi og Finans. Hun maler i hovedsak i olje på lerret og to temaer er viktige for henne. Typisk tar hun for seg kroppsdetaljer slik hun ser de eller organiske former fra naturen, gjerne tatt opp på store flater. Flere av verkene er preget av stor detaljrikdom og kan være krevende for betrakteren.
Ingen tid å miste
Ingen tid å miste er et musikkalbum med Henning Kvitnes. Albumet ble utgitt den 6. januar 2012.
Edo (språk)
Edo (også kalt Bini) er et niger-kongospråk som tales av rundt 1 000 000 personer i Edo i Nigeria.
MS «Sagafjord»
MS «Sagafjord» er et skipsnavn som kan vise til:
Sault Ste. Marie (Ontario)
'''Sault Ste. Marie''' (uttales ) er en by i den kanadiske provinsen Ontario. Byen ligger ved St. Marys River, rett overfor en by i Michigan med samme navn. Sault Ste. Marie har 74 566 innbyggere (2001).
Historie
Området var opprinnelig bebodd av Chippewa-indianere, og ble da kalt Baawitigong. Da den franske oppdageren Étienne Brûlé kom til området i 1623 gav han det navnet Sault de Gaston, etter Gaston, hertug av Orléans, bror av kong Ludvig XII. Senere kom jesuitter til området, og døpte det om til Sault Sainte Marie. Jesuitten fader Jacques Marquette grunnla også byen.
Sault Ste. Marie fikk bystatus i 1887 (som «town»), og i 1912 status som «city».
Næringsliv
Sault Ste. Marie er kjent for stålindustri. Byens største arbeidsgiver er Algoma Steel, med 3150 ansatte. I tillegg kommer selskapet Tube Mill Tenaris med 550 ansatte. Under andre verdenskrig var stålproduksjonen i byen en viktig brikke i rustningsindustrien i Canada og i Amerikas forente stater.
Ena nne viktig næring i byen er skogbruk. I denne sektoren er St.Mary's Paper den største bedriften i byen, med 380 ansatte. Møbelprodusenten Flakeboard er også basert i byen.
I den senere tid er outsourcede callsentre blitt en viktig næring i Sault Ste. Marie. 3600 personer jobber i denne sektoren i byen.
Thunder Bay
Thunder Bay er en by i Canada, i den vestre delen av Ontario. Byen ligger nær grensen til USA, ved den nordre kysten av Øvresjøen. Innbyggertallet i byen er inklusive forsteder ca. 125 000.
De første europeerne kom til området på 1600-tallet, i form av franske pelsjegere. Disse grunnla en rekke handelsstasjoner i området de kalte Baie de Tonnere. Etter syvårskrigen tilfalt området i likhet med hele Ny-Frankrike Storbritannia. Britene grunnla i 1798 befestningen Fort William, som kom til å vokse til en liten by. På 18- og 1900-tallet kom det mange immigranter til området. 10,7 % av befolkningen oppgir å ha finsk bakgrunn, og det hevdes at Thunder Bay med dette er det sted som har den største finske befolkningen utenfor Norden.
I 1970 skjedde det en sammenslåing av de to nabobyene Fort William og Port Arthur. Den nye byen tok navnet Thunder Bay.
Thunder Bay har innlandsklima, selv om påvirkningen fra den veldige Øvresjøen gjør at sommerne er noe kaldere og vinterne noe varmere enn hva som eller hadde vært tilfelle.
Skogs- og transportindustri dominerer byens næringsliv. Dog har antallet ansatte i disse bransjene stadig minsket de senere årene. Thunder Bay har idag den høyeste arbeidsledigheten i hele Ontario.
Ski-VM 1995 ble arrangert i Thunder Bay.
Sommerfuglhåv
Sommerfuglhåv er en lett bygd håv. Den brukes særlig av entomologer for å studere vingede insekter, særlig sommerfugler, men også andre insektgrupper, som øyenstikkere, fluer og vepser.
Marie Treschows Minne
Poliomyelittinstituttet Marie Treschows Minne (også skrevet Marie Treschows Minde) var et pleiehjem utenfor Tønsberg i Vestfold for pasienter med poliomyelitt. Det ble innviet i 1953 på Nordre Nes i Søndre Slagen i daværende Sem kommune. Eiendommen hadde tidligere tilhørt Marie Treschow (1913-1953), datter av gods- og verkseier Fritz Michael Treschow (1879–1971).
Haribhadra
Haribhadra (kinesisk: 師子賢, pinyin: Shīzixián, tibetansk: seng-ge bzang-po) var en buddhistisk filosof som virket på 700-tallet e.Kr.
Sommerfuglhåv
Den ligner en håv, slik som brukes i fiske. Men skaftet er langt, vanligvis mellom én til to meter. Det finnes håver med teleskopiske skaft, som kan trekkes ut. Håvrammen er spinkelt bygd, for å være lett og kunne beveges hurtig gjennom luften. Håvposen er lang og av fint og luftig vevd tøy (stoff). En slaghåv har en tettere vev og gjerne kortere håvpose og er kraftigere bygd, ettersom den skal føres gjennom vegetasjonen.
Marie Treschows Minne
Marie Treschow, som var lam, flyttet sin «koke- og sjeleskole», en husholdningsskole hun opprettet i 1941, fra Fritzøehus til Nordre Nes i 1950, men testamenterte bort bruksretten til stedet til Landsforeningen mot Poliomyelitt (stiftet i 1947) før hun døde i 1953.
Haribhadra
Han var en disippel av Śāntarakṣita, en tidlig indisk buddhistisk misjonær i Tibet. Hans kommentar til Abhisamayalankara er et av de mest innflytelsesrike av de 21 indiske kommentarene til denne teksten.
Marie Treschows Minne
Det fantes flere tilsvarende behandlingssteder rundt om i Norge, og plassene på Marie Treschows Minne var først og fremst forbeholdt etterbehandling av poliorammede fra Vestfold. Etter at poliovaksinen kom i 1956, ble det etter hvert slutt på nye poliotilfeller, og Marie Treschows Minne og andre institutter ble lagt ned i løpet av 1960- og 1970-åra.
Sommerfuglhåv
Sommerfuglhåven brukes for å fange et flygende insekt. Det beste er å føre håven mot insektet, undenfra eller helst bakfra. En sommerfuglhåv kan også brukes til å fange flygende småkryp over vegetasjonen. Prinsippet er at håven føres litt hurtig, fra side til side. Etter noen «drag» med håven, sjekkes innholdet og eventuelle insekter plukkes opp. Småkryp som finnes i håvposen vil straks søke mot lyset, det vil si ut av posen, derfor gjelder det å være litt rask. For å samle fangsten kan små glass med skrulokk eller en aspirator brukes. Aspiratoren, som suger opp dyr, er særlig nytting for de minste skapningene.
Marie Treschows Minne
I dag
Ved Marie Treschows Minne ble det i 1986 åpnet et nytt bygg til bruk som sykehjem. I dag blir dette drevet under navnet Marie Treschow av Attendo, et privat omsorgsforetak med virksomhet i Norge, Sverige, Finland og Danmark, som leier ut plasser til Tønsberg kommune og andre.
Microsoft
Microsoft Corporation (nasdaq: MSFT) er et amerikansk multinasjonalt teknologiselskap som produserer programvare, forbrukerelektronikk, datamaskiner og andre relaterte tjenester. Det etablert i 1975 av Bill Gates og Paul Allen, med hovedkontor i Redmond, Washington. Selskapets mest kjente produkter er operativsystemene Microsoft Windows, MS-DOS og kontorpakken Microsoft Office.
Selskapets administrerende direktør (CEO og president) er Satya Nadella, mens grunnlegger og tidligere leder Bill Gates har trukket seg ut, og fungerer som rådgiver.
Etter en sped start med programmeringsspråk og operativsystemer for mikrodatamaskiner på 1970-tallet, har Microsoft utvidet sin markedsdekning enormt. Først ved å gå inn i kontorautomasjons-markedet med Office-pakken (1990), senere med spill, brett og digitale tjenester i konsument-markedet, samt en rekke software-løsninger for det profesjonelle markedet. Videospillet Xbox og dets etterfølgere Xbox 360 og Xbox One, smarttelefoner og nettbrett-serien Surface er eksempler. En rekke produkter har kommet og gått, for eksempel Zune, MSN og Windows Phone OS, mens mange andre er blitt varige suksesser.
På 1990-tallet ble Microsoft hyppig kritisert og etterforsket for misbruk av markedsposisjon, monopolistisk forretningspraksis og konkurransehemmende strategier. Urimelige restriksjoner i bruken av selskapets programvare, unødig hemmelighold av programmeringsgrensesnitt og bruk av tvangsmidler overfor forhandlere var blant anklage-punktene. Både det amerikanske justisdepartementet og Europakommisjonen fant selskapet skyldig i brudd på konkurranse-lovgivningen på en rekke punkter.