cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Iver Huitfeldt
Monumentet på Langelinie
Monumentet på Langelinie er skapt i 1886 av arkitekten Vilhelm Dahlerup og billedhuggeren F.E. Ring. Brygger Jacobsen var hovedsponsor på prosjektet. Dahlerup har tegnet det 19 m høye monumentet og Ring modellerte skytsengelen Victoria Genus, medaljongene av Huitfeldt samt de øvrige ornamenter. Materialet til skytsengelen, medaljongene og annen bronseornamentering, er omsmeltede stykker fra Dannebroges kanoner. Kanonene stammer likeledes fra samme skip.
Metro Senter
Metro er et kjøpesenter i Lørenskog kommune med over 100 butikker og spisesteder, og ligger midt i Lørenskog sentrum.
204 (tall)
204 (to hundre og fire) er det naturlige tallet som kommer etter 203 og før 205.
Johannes O. Joensen
Han eldst av fire barn av John Jacobus Joensen og Anna Helena Claudina Holm. Om faren vites at han hadde et løyve som skipper. Faren var fetter av Oliver, Rasmus og Poul Effersøe, så han i sin tur var tremenning av Edward Mitens. Selv var han ugift, men ble morbror til Peter F. Christiansen, direktør i Dimmalætting i 52 år.
Joensen var prokurist i sin slektning Hans Joensens forretning i Tórshavn med grossist- og detaljhandel i manufaktur og kolonialvarer. I 1939 ble han den første direktøren i Færøernes offentlige vareforsyning (nå Landshandilin). Han var også direktør for rutebåten «Smiril» og styremedlem i Sjóvinnubankin, foruten en rekke verv på vegne av andre foretak.
Joensen var medlem av kommunestyret i Tórshavn fra 1925 til 1936, fra 1929 til 1932 som borgermester. Han var innvalgt på Lagtinget fra Suðurstreymoy fra 1924 til 1936. Hans engasjement forbindes gjerne med havne- og veiutbygging. Han var også sentral i avholdsbevegelsen som formann i Thorshavns Totalafholdsforening.
Minekatastrofen på Holmen
Den 23. november 1951 brøt det ut brann i en trebygning på Holmen i København. Bygningen tilhørte Søminevæsenet.
Svevning
Svevning er et akustisk fenomen som opptrer når to toner med nesten samme frekvens (tonehøyde) klinger samtidig, og høres som en periodisk veksling i lydstyrken. Det utnyttes ved stemming av to strenger til samme tone: Vekslingene blir langsommere og opphører helt når strengene har fått nøyaktig samme frekvens. Svevning kan også demonstreres med to tonegeneratorer. Fenomenet må ikke forveksles med resonans, selv om de to fenomenene kan forekomme sammen. Svevning er en form for interferens (overlagring) og forekommer med alle slags bølger.
Osfossen
Osfossen er en foss ved Osen i Sunnfjord kommune i Vestland fylke. Den er blant de mest kjente fossene i Gaularvassdraget og ligger lett tilgjengelig ved fylkesvei 57. Osen bru (Fv 57) passerer like over fossen. Osfossen er den siste fossen i Gaula før elva løper ut i Dalsfjorden. Det er ca. 500 meter fra foten av fossen til fjorden.
Svevning
Andre former for svevning
På sjøen kan vi oppleve at to sett med nesten jevnstore bølger (to bølgetog) går tilnærmet parallelt og med nesten samme fart, og så ser ut til å slå seg sammen i et tredje bølgetog med større bølger med stor bølgelengde. Bevegelige striper på TV-skjermen skyldes interferens mellom signaler fra to sendere som sender med nesten samme frekvens og er altså en form for svevning.
Minekatastrofen på Holmen
Kl. 22.53 eksploderte minene (med 4700 kilo trotyl) med en kraft som la store deler av batteriet Quintus øde.
Svevning
Svevning i praksis
Mange slags lydkilder kan forårsake svevning, vesentlig hvis lydene har en viss rentonekarakter. Den høres ofte som en pulserende lyd. Hvis de to dominerende tonene har frekvenser f.eks. på 920 og 900 Hz, får svevningen en frekvens på 20 Hz. Den kan dermed oppfattes som en svært lavfrekvent buldring (basstone).
Osfossen
Laksetrapp
Norges eldste laksetrapp, bygd i 1870, er på sørsiden av fossen. Trappen er trolig også den tredje eldste kulpetrappen i verden. Trappen ble konstruert av den irske laksefiskeren William T. Potts i samarbeid med fiskerikonsulent Carl Bruun. Trappen er sprengt ut i berget og bringer fisken opp et fall på 11,5 meter, lengden på trappen er ca. 45 meter, og den har stigningsforhold nær 1:4.
Svevning
Svevning i praksis
Svevning kan forårsakes av f.eks. to vifter eller kompressorer som står ved siden av hverandre. I støyregelverket bestemmes som regel grenseverdiene for tillatt støy etter antall desibel (dB). I likhet med rentone kan svevning gjøre støyen mer plagsom enn antall dB tyder på.
Osfossen
Kraftutbygging
Den første kraftutbyggingen i Gaularvassdraget skjedde i 1912, da bonden Halvor Lervik bygde kraftverk under Osfossen.
Det ble i 2003 gitt konsesjons fra NVE til bygging av mikrokraftverk i fossen, den var da vernet som en del av Gaularvassdraget i Verneplan IV for vassdrag.
Avis 1
Avis 1 var en gratisavis som ble utgitt av Schibsted i Oslo. Den ble etablert i 1998 for å forsvare Aftenpostens annonseinntekter i oslomarkedet da gratisavisa Osloposten ble etablert tidligere samme år.
Avis 1 la ned driften ved årsskiftet 2005/2006. Opplaget var de siste årene på 175 000 eksemplarer. Konkurrenten Osloposten ble lagt ned i 2002. De ansatte i avisa fikk tilbud om jobb i Aftenposten.
Ansvarlig redaktør var Per A. Borglund.
Pirates of the Caribbean
Pirates of the Caribbean er en serie eventyrfilmer basert på legendende om karibiske pirater.
Övelgönne
Övelgönne (også Oevelgönne) er et område knyttet til en ca. 1200 meter lang promenade/turvei, som går fra Museumshafen Oevelgönne vestover langs Elben. Bebyggelsen består i stor grad av gamle fiskerhus med forhager som går over i en strand langs elven. Veien er i dag en del av Hamburgs bydel Othmarschen i Hamburg-Altona.
Godspell
Godspell er en musikal basert på Matteus-evangeliet. Musikken er skrevet av Stephen Schwartz, og teksten av John-Michael Tebelak. Stykket ble satt opp første gang i 1971.
I Evangeliet etter Matteus forkynner Jesus gjennom lignelser og fortellinger. Godspell er forteller ikke den tradisjonelle historien, men forteller historien om Jesus Kristus gjennom vitsing, sketsjer, sanger og klovning. Alle skuespillerne er kledd opp som klovner, også Jesus.
Godspell ble filmatisert i 1973.
Sammendrag
Det finnes flere lokale versjoner av Godspell, men her presenteres en av de mest kjente.
1. akt
Godspell begynner med at Jesus (som ikke står på scenen) erklærer at han er Guds sønn. Dette resulterer i at de på scenen, som er filosofer, kaster seg ut i en diskusjon om hvorvidt Gud finnes eller ei med en sang som heter «Prologue (Tower of Babble)». Blant filosofene finner vi f.eks. Sokrates, Thomas Aquinas og Friedrich Nietzsche. Deretter kommer Johannes Døperen inn og ber folket gjøre seg rede for Jesu komme («Prepare Ye the Way of the Lord»). Han døper sine følgesvenner mens de stemmer i sangen.
License to Drive
License to Drive er en amerikansk filmkomedie fra 1988 med manus av Neil Tolkin og regi av Greg Beeman. Dette var Beemans første spillefilm som regissør.
Godspell
1. akt
Etter sangen preker Johannes Døperen til publikum (Matt 3,7-17). I mellomtiden kommer Jesus opp på scenen, og ber om å bli døpt. Johannes blir overrasket, kneler og ber om å bli døpt av ham isteden, men Jesus får ham til å reise seg og blir døpt. Etter dette synger han om at han er her for å frelse menneskene («Save the People»).
Jesus preker til forsamlingen om at han ikke er her for å oppheve Loven, men for å fullføre den. Ved å dramatisere flere lignelser forteller Jesus om moral og hvordan man kan oppnå frelse, f.eks. ved å tilgi andre, være ydmyk istedenfor å opphøye seg selv og ved å ikke bære nag, men forlike seg med dem man er sint på. Etter dette synger en av disiplene «Day by Day».
Etter at denne sangen ender, forteller Jesus enda en lignelse, før den lille forsamlingen fremfører et dukketeater om lignelsen om den gode samaritaner. Etterpå fremføres en liten sketsj om Lasarus og den rike mannen, før «Learn the Lessons Well» blir sunget. Jesus forteller forsamlingen at ingen kan tjene både Gud og penger og historien om en mann som bruker livet sitt på å samle ting og dør før han kan nyte det, fulgt av sangen «Bless the Lord, my Soul» og «All for the Best».
Etter sangen forteller en av følgesvennene lignelsen om såmannen og frøene, som skal illustrere Guds ord. For å illustrere enda tydeligere, synges «All Good Gifts». Etter enda litt mer skuespill og lignelser, synges «Beautiful City». Etter dette rapper Jesus om hvordan Gud ønsker å gi sine barn gode gaver, og 1. akt ender i «Light of the World».
2. akt
2. akt starter med at en av disiplene synger «Turn Back, O Man» og advarer mot å synde, og å motta Gud. Etter dette blir Jesus konfrontert med fariseerne, som stiller ham spørsmål. Jesus akker seg over dem med sangen «Alas for You» og kaller dem hyklere.
Etter dette forteller Jesus at han ikke vil bli sett igjen før langt inn i fremtiden. En kvinne blir hevet opp på scenen og anklaget for hor, og fariseerne sier at Loven sier at en kvinne som blir grepet i dette, skal bli steines. De spør Jesus hva han vil gjøre. Jesus sier at den som aldri har syndet, kan kaste den første steinen, og de går sin vei, en etter en (Joh 8,3-11). Kvinnen synger «By My Side».
Jesus forteller om en tide når han vil sitte i Himmelen og dele menneskene inn i to grupper som en gjeter som deler sauene fra geitene. Hans rettferdige sauer vil komme til Himmelen, mens de forbannede geitene vil dra til evig pine (Matt 25,31-46). Geitene ber om nåde, og synger «We Beseech Thee». Når sangen er over, forteller Jesus at en av dem vil forræde ham, og ber Judas om å gjøre det han må (Matt 26,20-22). Judas går. Så, etter en bønn, deler Jesus brødet og vinen med disiplene og sier at det er hans legeme og blod (Nattverd). Bandet synger og spiller «On the Willows» mens disiplene sier adjø til Jesus, en etter en.
Jesus ber i Getsemanehagen (Matt 26,31-42). I et usikkert øyeblikk trygler han Gud om å ta dette begeret fra ham og blir fristet av djevelen, men beordrer djevelen om å vike fra ham. Judas kommer tilbake og forråder Jesus med et kyss, før han blåser i en fløyte og henter soldatene. Jesus blir korsfestet til et gitter. I sangen «Finale» synger Jesus mens han dør.
Etter at Jesus er død, begynner en stemme å synge «Long Live God». En ny stemme kommer inn, helt til alle er med å synge. «Prepare Ye the Way of the Lord» blir lagt oppå som en annenstemme mens disiplene tar Jesus ned fra gitteret og bærer ham vekk. Helt til slutt kommer disiplene tilbake og synger «Day by Day» en gang til.
Bøk
Bøk eller bok (Fagus sylvatica) er et løvfellende tre som tilhører bøkefamilien. Bøken er fylkesblomst for Vestfold.
Beskrivelse
Bøken er et stort, løvfellende tre med tett krone, som er bredt hvelvet. Det er vanlig at bøken blir 25–35 meter høgt og opptil 1,5 meter stamme i diameter, men treet kan bli opptil 48 meter høgt med en stamme på 3 meter i diameter. Stammen er tydelig gjennomgående til toppen. Barken er først brun og blank, men blir senere grå og matt. Knoppene er spredte og utsperrete, lange og spisse. Blada er læraktige og ovale med hel og bølga rand. Oversida er blank mørkegrønn, mens undersida er lysegrønn. Høstfargen er rødbrun, og de visne bladene sitter på treet utover vinteren. Bøken blomstrer kort etter løvsprett tidlig i mai. Treet blomstrer først fra 40–50-årsalderen, og selv da ikke hvert år. Hannlige og hunnlige blomster sitter i adskilte rakler, men er ikke særlig synlige. Frukta er trekanta nøtter, som sitter i pigga skåler med fire klapper. Rotnettet er meget høgtliggende, og det er tett forgreina med mange, fine røtter.
Bøk har svært god brennverdi som ved, den beste av alle de norske tresortene, etterfulgt av eik, ask, alm, lønn, rogn og bjørk. Trevirket er sterkt, homogent, uten lukt og smak og lett å beise og lakkere. Det brukes derfor til en rekke formål som parkett, laminerte møbler, klesklyper, ispinner og leker. Bøkeflis brukes til røyking av matvarer og gir en søtaktig smak.
Økologi
I områder der bøk trives er den en konkurransesterk art som holder andre treslag, inkludert eik, unna. Dette skyldes at bøk er høy, kaster kraftig skygge og har et tett, men grunt rotsystem. Hvis klimaet passer, er den ikke kresen på jordsmonnet, men den unngår tung og vannmettet jord. De høyeste trærne vokser på dyp brunjord, og i disse skogene finnes også platanlønn, spisslønn og ask i lysningene. I skogbunnen vokser skyggetålende planter som myske, lundhengeaks, myskegras, hvitveis, gulltvetann, hårfrytle, ramsløk, geittelg og ormetelg.
I bøkeskog på surere jord vokser gjøkesyre, skogsvingel, hvitfrytle og i Vest-Europa klokkeblåstjerne, og på de aller sureste stedene dannes det podsoljord med blåbær og smyle i undervegetasjonen. På grunn kalkjord i Mellom-Europa blir trærne bare 22–25 m høye og er ofte krokete. I slike skoger vokser også sølvasal og barlind. Bunnvegetasjonen er svært sparsom, og stor skogfrue, sanikel og blåstarr er blant de få artene som klarer seg.
PaxLeksikon
PaxLeksikon eller Pax Leksikon er et norsk oppslagsverk i seks bind, utgitt av Pax forlag i perioden fra 1978 til 1981. I norsk sammenheng er oppslagsverket unikt, selv om det har likhetstrekk med Arbeidernes Leksikon fra 1932. PaxLeksikon definerete seg ikke som et nøytralt leksikon, men som et politisk leksikon. Leksikonet har grundigere artikler om utvalgte emner sett fra et politisk ståsted. Leksikonet har mye historisk interessant dokumentasjon av grunnlaget for og deler av den politiske debatten på 1970-tallet.
Bøk
Utbredelse og vegetasjonshistorie
Bøk er en av de viktigste skogdannende artene i det mellomeuropeiske løvskogsbeltet og er vanligst i de sentrale delene av Europa. Bøk er utbredt i områder med maritimt klima og trives ikke der somrene er tørre eller vintrene kalde. Den unngår likevel områder med utpreget oseanisk klima som det meste av De britiske øyer og nordsjøkysten i Danmark, Tyskland og Nederland. Andre steder der klimaet ikke er så vindfullt og fuktig, for eksempel ved Østersjøen, går arten helt ut til kysten. Bøk vokser naturlig nordover til Danmark og Sør-Sverige. Den går vestover til Sør-England, Frankrike og Nord-Spania, sør til Sicilia og øst til Litauen og vestlige Ukraina. I middelhavslandene vokser bøken kun i fjellskoger fra 600 til 1800 meters høyde, ofte sammen med edelgran. På Krim og i sørøstlige Bulgaria, nordøstlige Hellas og den europeiske delen av Tyrkia overlapper utbredelsen med orientbøk (Fagus orientalis), som erstatter bøken lenger sørøst. Her vokser bøk høyere i terrenget enn orientbøk, og det finnes overgangsformer som er beskrevet som F. taurica og F. moesiaca.
I mellomistidene var bøk vanlig i Sør-Europa, men et temmelig sjeldent treslag lenger nord. Bøk overlevde siste istid i refugier i Nord-Spania, Sør-Frankrike, Slovenia–Istria og sørlige deler av Italia og Balkan. Det kan også ha vært et refugium i sørlige deler av Mähren og Böhmen. Refugiene er påvist ved hjelp av paleobotaniske og genetiske data.
PaxLeksikon
NorgesLexi gjorde etter samtykke fra Pax forlag og redaksjonen PaxLeksikon tilgjengelig på internett. NorgesLexi sa om utgivelsen av PaxLeksikon: "Årsaken til at vi ønsker å gjøre dette er at dette leksikonet var unikt i norsk sammenheng da det kom ut i 1976, selv om det har slektskap med Arbeidernes Leksikon fra 1932, og fremdeles står det som et av de mest interessante leksika i den norske floraen av oppslagsverk. Ikke minst skyldes dette tanken som lå bak utgivelsen - at det skulle være et leksikon som skulle bryte det borgerlige herredømmet over kunnskapsfomidlingen. Dette gir leksikonet en helt bevisst politisk vinkling, noe den våkne leser raskt vil legge merke til, og springer ut fra det politisk spennende 1970-tallet, da den radikale venstresiden fremdeles sto sterkt, kvinnebevegelsen var for alvor i ferd med å gjøre seg gjeldende og miljøbevisstheten hos folk var i ferd med å våkne. Som redaksjonen selv sier: 'Det er et politisk leksikon, ikke et leksikon for konversasjon"
Verket ble redigert av Hans Fredrik Dahl, Jon Elster, Irene Iversen, Siri Nørve, Tor Inge Romøren, Rune Slagstad og Mariken Vaa. Oppslagsverket ble redigert med et uttalt venstreorientert ståsted, og det ble lagt særlig stor vekt på kvinnesak, miljøvern, arbeiderbevegelsen slik radikale venstreside definerte begrepene. For eksempel står det i artikkelen om Busserull :
Bøk
Utbredelse og vegetasjonshistorie
I de første årtusenene etter istidens slutt spredte bøk seg i Sør-Europa og Alpene. For mellom 5000 og 4000 år siden vandret treslaget raskt nordover gjennom Sentral-Europa og kan ha nådd Danmark. For mellom 4000 og 3000 år siden ble Pyreneene, De kantabriske fjell, nordlige deler av Frankrike og Tyskland, sørlige Polen og den rumenske delen av Karpatene kolonisert. For mellom 3000 og 2000 år siden nådde bøken England og utvidet utbredelsen i Sør-Skandinavia og Polen. For mellom 2000 og 1000 år siden ble Sør-Sverige og Nord-Polen nådd, og bøken fikk omtrent sin nåværende utbredelse.
PaxLeksikon
"Tving en miljøvernforkjemper til å bruke stresskoffert og ha blazer, og han vil over tid bli drevet ut i en identitetskrise. … Og det er ikke lett, lenge svirret mellomlagsmennesket rundt i cordfløyelsdresser og strikka slips (arkitektvarianten). Dongerien var ofte for motepreget for mellomlagsmennesket, den kunne antyde at man var påvirket av stupid kjøpepress."
I artikkelen om Plassen, Anne står: ''«Husmannskona Anne Nilsdotter Plassen kunne vore fødd på plassen Sveltihel i Gudbrandsdalen kring 1815. ...»''. Artikkelen er et velskrevet uttrykk for verkets vilje til å skildre underklassens kår og historie, og til å utfordre den gjengse oppfatning av hvem som var verdig omtale i leksika. For å oppfylle formålet konstruerer leksikonet en person de kaller Anne Plassen og skildrer hennes liv slik de antar at det måtte ha vært.
Bøk
Utbredelse og vegetasjonshistorie
Undervegetasjonen i bøkeskogene har flest arter i Alpenes sørskråning og tilstøtende områder. Sekundære maksima finnes i Spania, de sørlige Appenninene, Karpatene og Hellas. Det stemmer godt med den antatte plasseringen av refugiene. Artsrikdommen minker med større avstand til refugiene, og mange bøkeskogsarter ser ut til å ha vanskelig for å spre seg selv om klima og jordsmonn i nåtiden burde passe for dem. Årsakene til at bøk nå er så dominerende i Mellom-Europa selv om den manglet i mellomistidene og første del av holocen, er sammensatte. Endringer i klima og jordsmonn, avstand til refugiene, bøkens lange generasjonslengde og økologisk suksesjon der bøk skygger ut andre treslag spiller alle en rolle. Menneskelig påvirkning har sikkert vært viktig, og det er neppe tilfeldig at bøk og agnbøk ble vanlige i Mellom-Europa samtidig som med at det første jordbruket begynte, og det ble lysninger i den tidligere sammenhengende eikeskogen fra Atlanterhavet til Uralfjellene.
PaxLeksikon
Et frittstående bind 7 Fakta om krig og fred utkom i 1983. Verket fikk et frittstående supplementsbind i Norsk samfunnsleksikon, utgitt i 1987, og i ny utgave i 1993.
Bøk
Utbredelse og vegetasjonshistorie
Bøk etablerte seg i Norge mellom 500 og 1000 e.Kr, og de norske populasjonene er isolerte både fra hverandre og fra resten av utbredelsesområdet. Molekylærgenetiske undersøkelser viser at den norske trærne er nærmest beslektet med dansk bøk. Dette tyder på at bøk er innført av mennesker som en nyttevekst. Bøkenøtter ble brukt til grisefôr, og trevirket var ettertraktet. Flere gjenstander av bøk er funnet i Osebergskipet fra Vestfold.
PaxLeksikon
Gjennom prosjektet Norgeslexi er PaxLeksikon nå gratis tilgjengelig på Internett. Danske Leksikon for det 21. århundrede er også laget med utgangspunkt i PaxLeksikon.
Bøk
Utbredelse og vegetasjonshistorie
I Larvik finner man Norges største, ublandede bøkeskog. Den er på ca. 300 dekar. Ved Søm ved Fevik i Grimstad er det også en stor, sammenhengende bøkeskog. På Seim i Lindås kommune, nord for Bergen er blant de eldste nordligste bøkeskogene. I Stangvik i Surnadal kommune finner man verdens nordligste bøkeskog. Den ble plantet av Mikael Tonning i etterkrigstiden.
Plantede bøktrær klarer seg godt i kyst- og fjordstrøk i Sør-Norge og setter modne frø nordover til Trøndelag. Den finnes plantet helt nord til Steigen. Den mest kjente kultivaren er blodbøk 'Purpurea' med mørkerøde blad, men det finnes også andre kultivarer med ulike bladfarger eller -former. Hengebøk 'Pendula' har hengende greiner.
Under betegnelsen Bøkeurskog i Karpatene og gamle bøkeskoger i Tyskland har UNESCO oppført 15 bøkeskoger i Slovakia, Ukraina og Tyskland på listen over verdens naturarv.
Nils P. Vigeland
Nils Pedersen Vigeland (1900–1973) var en norsk forfatter av sakprosa som bidro til historikken rundt Lindesnes kommune. Han var sønn av landhandler Peder og Mathea Nilsen Vigeland.
Bøk
Etymologi
Varianter av ordet bøk finnes i alle germanske språk og går tilbake til urgermansk *bokjon. Ordet kommer fra en urindoeuropeisk rot *bhagos og har kognater som gresk phegos «eik» og latin fagus «bøk». I Vestfold heter treslaget bok. Ordet bok i sin vanlig betydning er avledet fra navnet på treslaget. Sammenhengen er uklar, men det kan tenkes at man ristet runer på plater av bøkeved.
Nils P. Vigeland
En «Portrettbyste av Nils P. Vigeland» (bronse) ble i 1976 gitt av Olav Njerve, til Lindesnes kommune – kunstner Arne N. Vigeland.
Asti
Asti kan sikte til:
Skrikjofossen
Skrikjofossen er en foss ved Lofthus i Ullensvang kommune i Vestland. Den ligger i elva Skrikjo, ei sideelv til Opo. Fossen ligger like ved den mindre Bjødnabykset og blir ofte forvekslet med den. Skrikjofossen har to fall med en total fallhøyde på 455 meter. Det høyeste fallet er på 260 meter.
VM i sjakk for kvinner 2000
VM i sjakk for kvinner 2000 (verdensmesterskapet i sjakk for kvinner) ble arrangert i New Delhi i India i 2000.
Femke Heemskerk
Frederike «Femke» Heemskerk (født 21. september 1987 i Roelofarendsveen) er en nederlandsk svømmer som under Sommer-OL 2008, i Beijing, var med på å vinner gullmedalje på 4x100 m frisvømming stafett for Nederland. Hun har også vunnet tre gullmedaljer og en bronsemedalje i kortbane- og langbane-VM. Den siste gullmedaljen vant hun under langbane-VM 2009 i Roma. I tillegg har Heemskerk en gullmedalje og en sølvmedalje fra kortbane- og langbane-EM.
VM i sjakk for kvinner 2000
Finale
! !! Rating !! 1 !! 2 !! 3 !! 4 !! Totalt
Femke Heemskerk
I 2021 tok hun med tiden 24,77 en 16. plass for landet sitt på 50 meter fri under Sommer-OL 2020 i Tokyo, men trakk seg fra semifinalen.
Hilmar Alexandersen
Hilmar Alexandersen (født 22. november 1902 i Steinkjer, død 28. april 1993) var en norsk felespiller og komponist.
Hei! Har du noe å spørre om?
'Hei! Har du noe å spørre om?' var et innringingsprogram for barn under 15 år som gikk på NRK Radio i over ti år fra 1970-årene til 1980-årene. Barn og ungdom ringte inn og spurte om alt mulig mellom himmel og jord. I programmet var det også mulighet for barn og unge å fortelle om gleder og bekymringer i hverdagen på direkten.
Hilmar Alexandersen
Han var kjent for sine taterviser, såvel som tradisjonell folkemusikk, og hadde en rekke utgivelser, blant annet serien med P.A. Røstad, Gammeldanstreff. Han var mottaker av «Torkjell Haugeruds Minnefond» (1975), var æresmedlem i Landslaget for Spelemenn 1978, samt mottok Nord-Trøndelag fylkes kulturpris i 1987. Han var også fram til 2001 den eneste i tillegg til Sigbjørn Berhoft Osa som har mottatt feleknappen i gull som æresbevisning fra Noregs Ungdomslag.
Hei! Har du noe å spørre om?
Når det var temasendinger hadde man gjerne også med en spesialist på emnet.
Hilmar Alexandersen
«Hilmarfestivalen» i Steinkjer ble etablert i 2003. Hans musikk ble utgitt på Hjartespel, i serien «This is music from Norway». Gjermund Larsen stod bak bestillingsverket til Telemarkfestivalen 2006, der Alexandersens musikk var hovedtema.
Hei! Har du noe å spørre om?
Programmet brøt tradisjonen med de studiotunge barnprogrammene. Her kunne man få den friske umiddelbarheten som barn ofte uttrykker.
TV 2 Bleep
TV 2 Bleep er TV 2 Underholdnings satsing på videonettstedet YouTube. Programledere er Victor Sotberg, Chris Omdahl og Robin Hofseth. Programlederne blir ofte sensurert med pipelyd, derav navnet Bleep. Episodene som lages blir publisert i programmets egen YouTube-kanal og i TV 2s nettspiller. Kanalen startet opp 10. oktober 2022, og hadde fått over 7 000 abonnenter fire dager etter oppstart.
Hei! Har du noe å spørre om?
Utmerkelser
Programleder Knut Røe mottok Hirschfeldtprisen i 1984 «for fremragende innsats for økt forståelse og samfølelse mellom samfunnsgrupper». Den var en forløper for Den store journalistprisen.
Hilmar Alexandersen
Hilmarprisen ble opprettet i 1991, og deles ut i hans navn, i et samarbeid mellom Steinkjer kommune og Nord-Trøndelag fylkeskommune, for fremme av interesse for folkemusikk.
Visnaren
Visnaren er en innsjø sør for Åkers styckebruk i Strängnäs kommune i landskapet Södermanland, Sverige.
Visnaren er, via Råckstaån, som går til Läggesta, forbundet med Mäleren. Visnaren er også den nordligste innsjøen i en sprekkedal, som fortsetter sørover gjennom Marvikene og Klämmingen i Gnesta kommune, som via Trosaån munner ut i Østersjøen.
Pseudopolyzonus
Pseudopolyzonus er en slekt av biller som tilhører den artsrike underfamilien Cerambycinae i familien trebukker (Cerambycidae). Slekten omfatter bare én kjent art.
Utseende
En middelsstor, avlang, matt svart trebukk, dekkvingene med et bredt, gulaktig tverrbånd. Antennene er omtrent så lange som kroppen, en tanke sagtakkede. Pronotum er tønneformet, dekkvingene nesten jevnbrede, beina slanke.
Utbredelse
Arten lever i Thailand.
Lancia Delta
Lancia Delta er flere serier familiebiler fra italienske Lancia.
Navnet "delta" kommer av delta (bokstav) (δ) i det greske aflabetet, hvorfra Lancia har hentet mange modellnavn. Den første delta var Lancia 20/30 HP (Tipo 56) fra 1911 som i 1919 ble omdøpt til Delta. Den hadde 4-liters rekkefirer på 60 hk og kom i varierte fasonger; se Lancia Epsilon
Den første serien i nyere tid (1978–94) var en femdørs kombi (bil) som ble Årets Bil i Europa i 1980. Den var tegnet av Giorgetto Giugiaro og utviklet delvis sammen med svenske Saab. Bilen ble i Sverige, Norge og Finland solgt i over 6 400 eks. som Saab 600 og hadde 1.3 og 1.5 liters bensinmotorer fra Fiat. I 1982 kom små endringer og Delta GT 1600 som kunne kjøres litt raskere.
Delta kom i utallige sportslige utgaver. Delta HF fra 1983 hadde 1.6-liters motor med turbo, mens HF Martini fra 1984 markerte seiere i rally med Lancia-Martini Rally 037. "HF" betyr High Fidelity og er navnet på en eksklusiv klubb av racinginteresserte Lanciaeiere, etablert i 1960. Delta S4 fra 1985 hadde kun navnet fra Delta og var ellers en ganske annen bil brukt i racing. Derimiot fikk man i 1985 Delta HF turbo og firehjulsutgaven Delta HF 4WD fra 1986, året etter omdøpt til HF Integrale. Etter ansiktsløftning i 1991 tilbød man Integrale Evoluzione I med 210 hk og Evo II med 215 hk. Evo 3 hadde opp under 240 hk. Den ble også levert som cabriolet (1 eks.) til fabrikksjefen Gianni Agnelli, samt av Zagato ombygd til Hyena (25 eks.)
Serie II (1993–99) også kalt Nuova Delta var ganske lik. En 1.9 liter diesel kom raskt, og en 3-dørs coupe kalt HPE i 1995.
Serie III (2008–14, Tipo 844) er en 5-dørs kombi tegnet av Lancias egne designere og ble bygd på Fiats C-plattform med varierte bensin- og dieselmotorer fra Fiat. I Norge ble den importert av Car Group. Fra 2010 også solgt i USA som Chrysler.
Pedro Pablo Hernández
Pedro Pablo Hernández (født 24. oktober 1986) er en argentinskfødt chilensk fotballspiller som spiller for den argentinske klubben Club Atlético Independiente.
Jentene fra Dagenham
Jentene fra Dagenham (originaltittel: We Want Sex, britisk tittel Made in Dagenham) er en britisk dramafilm regissert av Nigel Cole. I hovedrollene finner vi Sally Hawkins, Miranda Richardson, Rosamund Pike and Jaime Winstone.
Handling
Filmen handler om da syerskene tilknyttet Fords bilfabrikk i Dagenham i Øst London gikk ut i streik for likelønn på fabrikken.
Om filmen
Tittelen We Want Sex kommer fra da kvinnene marsjerte på vei til Westminster for å protestere, og ikke rullet ut banneret med teksten «We want sexual equality» skikkelig, og dermed protesterte under en «We want sex»-banner.
I Storbritannia (filmens opprinnelsesland) ble tittelen forandret fra We Want Sex til Made in Dagenham etter at London Underground var kritiske til å henge opp reklameplakater som inneholdt ordet «sex».
I Norge har filmen fått tittelen Jentene fra Dagenham. Filmen er imidlertid vurdert av Filmtilsynet under tittelen We Want Sex, i januar 2011.
Å du, å du
Å du, å du er et musikkalbum med Ivar Medaas, utgitt i 1978.
John Markus Lervik
John Markus Lervik (født 17. august 1969 i Øksendal på Nordmøre) er utdannet sivilingeniør med senere doktorgrad fra Fakultet for informasjonsteknologi og elektroteknikk ved Norges teknisk-naturvitenskapelige universitet (NTNU) i Trondheim.
Lervik ble dr.ing. i teleteknikk i 1997. Avhandlingen hadde tittelen Bildekommunikasjon over digitale og analoge overførings-kanaler. («Subband Image Communication over Digital Transparent and Analog Waveform Channels» . Lervik fikk Essos forskningspris i 1998 for fremragende doktorgradsarbeid.
Lervik var administrerende direktør og grunder i IT-selskapet Cognite fra 2016 til 2022. Selskapet spesialiserer seg på akkumulering og analyse av store datamengder for industrielle bedrifter ved hjelp av kunstig intelligens og maskinlæring. I 2017 kom industrikonsernet Aker ASA inn på eiersiden. Som en del av den nye eierstrukturen, skal selskapet jobbe med å digitalisere norsk sokkel og oljesektoren. I mai 2021 hentet selskapet inn om lag 1,2 milliarder kroner, noe som priset selskapet til over 13 milliarder kroner.
Lervik var en av grunnleggerne i det norske søketeknologiselskapet Fast Search & Transfer ASA (FAST), som i 2008 ble kjøpt av Microsoft for $1,2 milliarder.
I FAST var Lervik hovedansvarlig for teknologien fra 1997, til han tok over den daglige ledelsen i 2001.
I 2014 ble Lervik dømt til to års fengsel, hvorav ett år ubetinget. Retten mente FAST, under Lerviks ledelse i 2007, hadde rapport høyere salg enn det var grunnlag for, og dermed villedet aksjemarkedet. Dommen ble anket til Borgarting lagmannsrett, men i oktober 2015 ble denne anken forkastet.
Asti (Piemonte)
''Denne artikkelen omhandler byen Asti i Italia. For andre betydninger, se Asti.''
Asti er en by i regionen Piemonte i Italia. Byen er hovedstad i provinsen Asti. Den ligger på sletten ved elven Tanaro, omkring 120 moh. Befolkningstallet var i 2003 71.500.
Den ble grunnlagt i romersk tid, og det er funnet rester etter en romersk bymur i sentrum, samt at noe av muren fortsatt står nord for byen.
Wilhelm K. Støren
Wilhelm Krefting Støren (født 1921, død 30. september 1997) var en norsk bibliotekar, forfatter og historiker.
Han arbeidet lenge som overbibliotekar ved universitetsbiblioteket (Gunnerusbiblioteket) ved Universitetet i Trondheim og Norges teknisk-naturvitenskapelige universitet. Størens utgivelser er i det vesentligste sakprosa og historie fra Trondheim og omegn.
En gate er oppkalt etter ham på Granåslia/Dragvoll i Trondheim, Wilhelm K. Størens veg.
Norgesmesterskapet i håndball for kvinner 2007
Norgesmesterskapet i håndball for kvinner 2007 var en norsk håndballturnering som kåret norgesmesteren i håndball for kvinner 2007.
Cauchy–Riemanns ligninger
I kompleks analyse i matematikk betegner Cauchy–Riemanns ligninger to partielle differensialligninger, som blant annet angir nødvendige betingelser for at en kompleks funksjon skal være deriverbar. Ligningene har navnet sitt fra de to matematikerne Augustin Louis Cauchy og Bernhard Riemann, men ble også studert tidligere. De forekommer for første gang i arbeidene til d’Alembert i 1752, og i 1777 fant Euler en sammenheng mellom dette systemet og analytiske funksjoner. I 1814 brukte Cauchy ligningene til å konstruere sin funksjonsteori, mens Riemanns avhandling om funksjonsteori ble publisert i 1851.
Cauchy–Riemann-ligningene for to reelle funksjoner u(x,y) og v(x,y) er de to ligningene og
Som sagt angir ligningene en nødvendig betingelse for at en kompleks funksjon skal være deriverbar. La f(z) være en kompleks funksjon slik at f(x + iy) = u(x,y) + iv(x,y). Da er f(z) deriverbar i hvis og bare hvis de partielle deriverte til u og v eksisterer i (x0,y0) og Cauchy–Riemann-ligningene er tilfredsstilt i dette punktet.
Vattenfall Cyclassics 2007
Vattenfall Cyclassics 2007 var den 12. utgaven av endagsrittet som ble arrangert i Hamburg-området i Tyskland den 19. august 2007.
I motsetning til øvrige år, der ett brudd vanligvis hadde gått inn, ble 2007-utgaven av rittet avgjort i en massespurt. Alessandro Ballan fra Lampre-Fondital viste seg sterkest i spurten og tok sin andre seier for seseongen, etter seieren i Flandern rundt tidligere i sesongen.
Astana stilte nok en gang ikke til start, etter at laget bestemte seg for å ta en pause ut august etter dopingskandalene i Tour de France.
Hamburg-Hamburg, 229,1 km
19-08-2007
Trip hop
Trip hop (også kjent som Bristol Sound) er en sjanger innen elektronisk musikk som oppsto tidlig på 1990-tallet i Storbritannia, spesielt i Bristol. Selve begrepet Trip hop ble oppfunnet av britisk musikkpresse for å beskrive en ny trend som var på full fart opp og frem. Trip hop har gjerne innslag av breakbeats, og inneholder ofte samples fra filmer eller andre sanger. Trip hop regnes som en undersjanger av downtempo.
Sirusho
Siranusj Harutjunjan (armensk: Սիրանուշ Հարությունյան; født 7. januar 1987 i Jerevan i Armenia i Sovjetunionen) er en armensk sanger og komponist, bedre kjent som Sirusho.
Sirusho var med i Eurovision Song Contest 2008 med sangen «Qele Qele», som kom på 4.-plass med 199 poeng, og det er det beste resultatet Armenia har fått i Eurovision Song Contest.
Seljord prestegjeld
Seljord prestegjeld var et prestegjeld tilhørende Nedre Telemark prosti i Agder og Telemark bispedømme i Den norske kirke. Det omfattet Seljord kommune i Telemark fylke, og hovedkirken var Seljord kirke.
Seljord prestegjeld og dets sogn er nå en del av Seljord kirkelige fellesråd, som er underlagt Nedre Telemark prosti.
Historikk
Seljugerði sókn (norrønt) har sin opprinnelse fra kristningen av landet. Seljord prestegjeld går tilbake til førreformatorisk tid, da det var behov for å tilpasse den kirkelige inndelingen til folketallet og bosetningsmønsteret etter Svartedauden.
Sillegjord prestegjeld dannet grunnlaget for Seljord formannskapsdistrikt, som ble opprettet i 1837.
Ved kgl. res. 3. oktober 1859 ble Rauland sogn skilt ut fra Vinje prestegjeld som eget prestegjeld, med Møsstrand sogn opprettet fra prestegjeldene Vinje, Seljord og Tinn.
Navnet på kommune og prestegjeld ble endret til Silgjord i 1848 og Seljord i 1898.
Ved avviklingen bestod Seljord prestegjeld av menighetene i Seljord, Flatdal og Åmotsdal.
Snøskavl
Med snøskavl menes her kileformede snøoverheng ved platåavbrudd over fjellkammer eller egger som er dannet ved at vindbåret snø har hopet seg opp i le av kanten.
For klatrere og andre som ferdes i alpine områder utgjør overhengende snøskavler en lumsk fare. Lar man seg friste til å ta den lette veien på den flate toppen over skavlens spalte (se område (1) på øverste bilde), kan skavlen brekke av. Spalten, som oftest er skjult av snø, oppstår på grunn av setninger og bevegelser i skavlen, og ligger gjerne lovart like under kanten i fast fjell. Ofte er det svært vanskelig eller umulig å si hvor sprekken ligger slik at det blir vanskelig å legge et sikkert spor. Siden spalten ikke brytes loddrett over egg-kanten må sporet legges et stykke ned på flanken slik at det blir for langt til skavlens kant til at man kan bruke den vanlige strategien med å gå med «kort tau» og hoppe til motsatt side om en i taulaget skulle falle, noe som gjør sikringen av taulaget problematisk. I slike tilfelle kan det være gunstigere å gå med full taulengde.
I tillegg til klatrere kan den ekstra vekten av nysnø, samt destabilisering av snøstrukturen under temperaturstigninger forårsake brudd på skavlen. Skavler som kollapser kan utløse snøskred.
Driulis González
Driulis González (født 21. september 1973) er en cubansk judoka.
Angélique
Angélique er en fransk historisk romanserie i 13 bind skrevet under pseudonymet Sergéanne Golon av ekteparet Anne og Serge Golon. Første bind kom ut på fransk i 1957.
Driulis González
Hun representerte Cuba under Sommer-OL 2004 i Athen, der hun tok bronse. Hun tok også bronse under Sommer-OL 1992, sølv under Sommer-OL 2000 og gull under Sommer-OL 1996.
Angélique
Bøkene omhandler det romantiske livet til den fiktive Angélique de Monteloup, grevinne av Peyrac og markise av Plessis-Bellière, med tilnavnet englenes markise, under Ludvig XIVs regjering. Handlingen utspiller seg fra heltinnens fødsel i 1638 og førti år framover.
Romanene er oversatt til over tjue språk og beholdt sin store popularitet helt til den foreløpig siste i serien kom ut i 1987. Flere av romanene er filmet. Serien ble fra 2009 gjenutgitt på norsk på Cappelen Damm forlag.
Asti (vin)
Asti er et vindistrikt i Piemonte, i det nordveslige Italia. Området består av fem viktige DOCG-appellasjoner rundt byen Asti: Asti / Moscato d'Asti, Branchetto d'Acqui, Barbera d'Asti, Barbera del Monferratio Superione og Ovada, hvorav de tre siste oppnådde DOCG-status så sent som i 2008.
Kjente viner
Asti er en musserende vin produsert i provinsen Asti i Piemonte, Italia.
Leiemordere
Leiemordere (originaltittel: Assassins) er en amerikansk actionthriller fra 1995, regissert av Richard Donner. Hovedrollene spilles av Sylvester Stallone, Antonio Banderas og Julianne Moore.
Asti (vin)
Kjente viner
Den var tidligere kjent som Asti Spumante («sprudlende Asti»), men fordi mange vinmerker av dårlig kvalitet har tatt i bruk ordet spumante brukes nå kun det beskyttede stedsnavnet.
Vinen er søt, musserende og har lavt alkoholinnhold, gjerne under 8%. Muskatdruen er normalt en ingrediens, og Asti laget med kun muskatdruer kan kalles Moscato d'Asti. Vinen egner seg utmerket til friske jordbær.
Leiemordere
Handling
Robert Rath (Sylvester Stallone) er en leiemorder som ønsker å slutte i bransjen, hjemsøkt av minner om da han drepte sin egen mentor, Nicolai (Anatoly Davydov), flere år tidligere. En dag får han i oppdrag å drepe en person, som blir tatt ut før han rekker å gjøre noe. Den som stod bak dette mordet, viser seg å være Miguel Bain (Antonio Banderas) - en annen leiemorder. Rath får i oppdrag om å drepe fire nederlandske kjøpere, som viss nok skal kjøpe en disk med sensitiv informasjon fra en hacker som heter Electra (Julianne Moore).
Bain får også det samme oppdraget, og tar ut de fire nederlandske kjøpere som viser seg å være Interpol-agenter. Rath skal drepe Electra, men lar henne leve. Han får tak i disken med sensitiv informasjon, og hans lønn for jobben blir gitt til ham i en koffert. Kofferten inneholder faktisk en bombe, plassert av hans egen arbeidsgiver i et forsøk på å drepe ham. Arbeidsgiveren hans ansetter Bain for å ta ut Rath, som nå har blitt et mål sammen med Electra. Arbeidsgiveren hans viser seg å være ingen ringere enn Nicolai, som Rath trodde var død i mange år.
Autotrofi
Forskjellige former for autotrofi
Alle organismer trenger to typer ressurser; energi til å drive livsprosessene og en karbonkilde som basis for de organiske molekylene som trengs til å bygge opp organismen. Autotrofe organismer bruker uorganiske molekyler, som regel karbondioksid som karbonkilde, de som bruker organiske molekyler kalles heterotrofe. Avhengig av hvordan organismene skaffer seg energi kan de autotrofe deles i to grupper: fotoautotrofe som henter sin energi fra lys (fotosyntese) og kjemoautotrofe som utnytter kjemisk bundet energi til å drive livsprosessene (oksidasjon av f.eks. hydrogensulfid, ammoniumioner, svovel, jern(II)ioner).
Autotrofe organismer finnes i alle organismerikene unntatt soppriket og dyreriket, men kjemoautotrofe organismer finnes bare blant prokaryotene (bakterier og erkebakterier)
Autotrofi i Jordas tidlige historie
Tidlig i Jordens geologiske historie oppsto autotrofe organismer som utnyttet den kjemiske energi fra oksygenfattige kullstoff- eller svovelforbindelser til å bygge opp nødvendige sukkerstoff. De finnes fortsatt i oksygenfrie eller oksygenfattige omgivelser, og deres produksjonsmetode kalles kjemosyntese.
Senere oppsto encellede organismer, blågrønnbakterier som hadde utviklet en ny metode til å skaffe seg stoff og energi på, nemlig fotosyntesen. Meget tyder på at fotosyntesen senere er blitt overført til grønne planter ved at de har tatt til seg blågrønnbakterier uten å fordøye dem, den såkalte endosymbiontteorien. Under alle omstendigheter er det tankevekkende at kloroplastene, organellene som utfører fotosyntesen, har deres eget DNA.
Sætre (Vartdal)
Sætre er ei grend og en gard i Vartdal i Ørsta, omtrent 20 kilometer nord for administrasjonssentret Ørsta. Tettstedet Sætre har innbyggere pr.
Sætre ble i 2016 ansett som en del av tettstedet Ørsta. , men ble i 2017 igjen regnet som et selvstendig tettsted.
Tartu lufthavn
Tartu lufthavn er en flyplass i Estland. Flyplassen ligger ca. 9 km fra byen Tartu.
Flyplassen har en rullebane på 1379 meters lengde og 35 meters bredde med dekke av asfalt og betong. Baneretningene er 08 og 26. Det eksisterer planer for å utvide rullebanen til ca. 2000 meter i løpet av de neste årene.
Konrad Hubert
Konrad Hubert også kjent som Huber og under pseudonymene Pulbarbus og Ornipogonis (født 1507 i Bergzabern i Pfalz, død 13. april 1577 i Straßburg) var en tysk protestantisk teolog, prest og salmedikter.
Huber kom i 1519 til Heidelberg for å gå på skole. Der ble han kjent med Nikolaus Thomas Sigelspach som overtalte ham til å gå videre på skole i Basel. Der ble han kjent med Johannes Oekolampad og hans skrifter og ble overbevist om de reformatoriske ideer. Han var i Basel fra 1526 til han i 1531 ble prest i Straßburg og jobbet under Martin Bucer. Han var Bucers sekretær og medarbeider i 18 år, og støttet ham og hans lære til det fulle. Bucer arbeidet for et kompromiss mellom nattverdlæren til Martin Luther og Huldrych Zwingli, men fikk ikke gjennomslag. Han måtte forlate landet i 1549. En annen kirkelig retning ble da dominerende i området, og situasjonen ble vanskelig for Hubert. Han ble kastet ut av kirkekonventet i 1557 og fikk sparken i 1562 på grunn av sitt teologiske syn og sin posisjon som en «fri» forkynner.
Sammen med Bucer gav han i 1545 ut salmeboken Ein New Auserlesen Gesangbüchlin der han selv har med noen salmer. Det kom senere flere utgaver av denne boken.
Hubert skrev i 1540 salmen «Allein zu dir, Herr Jesu Christ» som ble tonesatt av Johann Sebastian Bach (BWV 33). Denne salmen står i Norsk Salmebok med tittelen «Til deg åleine, Herre Krist». I 1545 skrev han salmen «O Gott, du höchster Gnadenhort» som i dag finnes blant annet i den tyske Evangelisches Kirchengesangbuch og på både nynorsk og bokmål i Norsk Salmebok og Norsk Salmebok 2013.
Tartu lufthavn
Tartu lufthavn åpnet i 1946. I 1981 fikk flyplassen ny terminal, og da ble også rullebanen og taksebanen oppgradert. Siden 2005 har flyplassen vært eid av Tallinn Airport Ltd (Tallinn lufthavn).
I 2004 reiste 1268 passasjerer via Tartu lufthavn. Det er i dag ingen rutetrafikk på flyplassen.
Simple Mail Transfer Protocol
Simple Mail Transfer Protocol (SMTP) er en standardisert protokoll som beskriver hvordan e-post skal sendes fra en datamaskin til en annen, som regel over et nettverk.
SMTP er en relativt enkel tekstbasert protokoll hvor først en eller flere mottakere (recipients) er tekstlig spesifisert (det vil si i ASCII-format) og overført til SMTP-serveren. Deretter overføres avsenderens adresse og selve meldingen. SMTP benytter normalt TCP port 25.
Den første versjonen av «Arpanet Mail» er beskrevet i RFC 196 fra juli 1971; den første versjonen av den kanoniske SMTP kom med RFC 733 i november 1977.
SMTP har vært i utstrakt brukt siden tidlig i 1980-årene, og ettersom den opprinnelig kun var ASCII-basert, håndterte den ikke binære vedlegg. Det var heller ingen sikkerhetsfunksjoner implementert i protokollen, som kryptering og verifisering av avsender (for å unngå spammere). Protokollen ble derfor videreutviklet slik at binære filer kunne overføres, ved å tillate MIME-standarden som definerte en metode man kunne kode binære filer på.
Det finnes også sikkerhetsfunksjoner for SMTP, f.eks. sikring med TLS, spesifisert i RFC 3207, men disse er ikke i utstrakt bruk da det er vanskelig å bruke dem til å sikre seg mot meldinger en ikke ønsker samtidig som man skal kunne motta post uten å ha gjort noen avtaler på forhånd med avsender.
SMTP er en såkalt push-protokoll, dvs. at den har kun overføring én vei og kan ikke ta imot data fra server. For at et e-postprogram skal kunne hente inn de meldingene som venter på en e-post-tjener må man bruke andre protokoller som POP3 eller IMAP.
Ved å benytte telnet kan man enkelt følge med på en tenkt transaksjon med SMTP. Her er et eksempel på en slik oppkobling som oppfyller protokollkravene. S er respons fra serveren, altså maskinen som ditt e-post-program f.eks. kobler seg opp til. C er klienten, dvs. data sent fra «din» PC.
Oppkobling via telnet:
telnet www.example.com 25
Transaksjon
S: 220 www.example.com ESMTP Postfix
C: HELO mydomain.com
S: 250 Hello mydomain.com
C: MAIL FROM: <sender@mydomain.com>
S: 250 Ok
C: RCPT TO: <friend@example.com>
C: DATA
S: 354 End data with <CR><LF>.<CR><LF>
C: From: sender@mydomain.com
C: To: friend@example.com
C:
C: This is a test.
C: Goodbye.
C:.
S: 250 Ok: queued as 12345
C: QUIT
S: 221 Bye
Mitt Afrika
Mitt Afrika (originaltittel Out of Africa) er en amerikansk dramafilm fra 1985 regissert av Sydney Pollack, som bygger løst på det selvbiografiske verket Den afrikanske farm av Isak Dinesen (pseudonym for Karen Blixen), utgitt i 1937, samt Isak Dinesens verk Skygger på Græsset og andre kilder – f.eks. Karen Blixens Breve fra Afrika. Filmen er regissert av Sydney Pollack og mottok 28 filmpriser, deriblant syv Oscar-statuetter.
Om filmen
Filmen vant sju Oscar-priser for beste film, beste regi (Sydney Pollack), beste filmatisering (Kurt Luedtke), beste kinematografi (David Watkin), beste scenografi (Stephen B. Grimes og Josie MacAvin), beste lyd (Chris Jenkins, Gary Alexander, Larry Stensvold og Peter Handford) og beste originalmusikk (John Barry). Filmen ble også nominert for beste kvinnelige hovedrolle (Meryl Streep), beste mannlige birolle (Klaus Maria Brandauer), beste filmklipp og beste kostymedesign.
Mitt Afrika vant også fire Golden Globes for beste dramafilm, beste regi, beste mannlige birolle og beste musikk.
Skiens Kunstforening
Skiens Kunstforening er en norsk kunstforening som ble opprettet i 1910. Siden 1973 har kunstforeningen hatt utstillingslokale i foajéen i Ibsenhuset i Skien.