cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
The Sea Rider
Handling
Stephen blir snart romantisk tiltrukket av den unge kvinnen, og lar henne overnatte om bord på Trenton. Men etter at Trenton skal ta på seg å frakte en last med eksplosiver, insisterer Stephen på at den unge kvinnen burde gå i land igjen. Men før skipet skal seile videre, blir Stephen imidlertid konfrontert med broren Tom. Han hadde forlatt Bess og, Stephen oppdager at han også hadde forrådt den samme kvinnen som Stephen nylig hadde blitt glad i. Men i den påfølgende konflikten mellom brødrene blir en lampe veltet, og hele fartøyet begynner å brenne.
Versjoner av Fedora
Versjoner av Fedora (IFA: /fᵻˈdɒr.ə/) er en presentasjon av ulike versjoner av operativsystemet og linuxdistribusjonen Fedora. Fedora blir utviklet av Fedora Project og blir sponset av Red Hat, som i juli 2019 ble en underavdeling av IBM. Fedora er etterfølgeren til Red Hat Linux. Den er også den frie og åpne versjonen av det kommersielle operativsystemet Red Hat Enterprise Linux (RHEL), som er selskapets offisielle operativsystem.
Universitetet i Oslo
Universitetet i Oslo (UiO) benytter Fedora og Red Hat Linux (RHEL) som standard Linuxdistribusjoner.
Valget av Fedora ble kunngjort den 22. august 2012. Valget av Fedora, fremfor andre distribusjoner som Debian, Ubuntu, SUSE Linux, etc., skyldtes at Fedora passet godt inn i universitetets eksisterende driftsmiljø som benyttet Red Hat Enterprise Linux 6.
På det daværende tidspunkt tok universitetet i bruk Fedora versjon 17. Fedora er fortløpende blitt oppgradert, Trond Hasle Amundsen: Fedora 18, Universitetet i Oslo, 18. januar 2013, sist endret 13, november 2015 Trond Hasle Amundsen: Fedora 19, Universitetet i Oslo, 3. juli 2013, sist endret 13. november 2015 Trond Hasle Amunsen: Fedora 20, Universitetet i Oslo, 2. januar 2014, sist endret 13. november 2015 Trond Hasle Amundsen: Fedora 21, Universitetet i Oslo, 23. desember 2014, sist endret 13. november 2015 Trond Hasle Amundsen: Fedora 22, Universitetet i Oslo, 16. juni 2015 Trond Hasle Amundsen: Fedora 23, Universitetet i Oslo, 10. november 2015 Trond Hasle Amundsen:Fedora 24, Universitetet i Oslo, 27. juni 2016 Trond Hasle Amundsen: Fedora 25, Universitetet i Oslo, 2. desember 2016 Trond Hasle Amundsen: Fedora 26, Universitetet i Oslo, 7. august 2017 Trond Hasle Amundsen: Fedora 27, Universitetet i Oslo, 27. november 2017 Trond Hasle Amundsen: Installasjon av Fedora 28, Universitetet i Oslo, 18. mai 2018 Trond Hasle Amundsen: Oppgradering til Fedora 28, Universitetet i Oslo, 7. mai 2018 Trond Hasle Amundsen: Installasjon av Fedora 29, Universitetet i Oslo, 6. november 2018 Trond Hasle Amundsen: Oppgradering til Fedora 30, uio.no, 8. mai 2019, oppdatert 15. mai 2019 Trond Hasle Amundsen: Oppgradering til Fedora 31, uio.no, 4. november 2019 Trond Hasle Amundsen: Installasjon av Fedora 32, uio.no, 11. mai 2020 17:56 Trond Hasle Amundsen: Oppgradering til Fedora 33, uio.no, 8. november 2020 Trond Hasle Amundsen: Installasjon av Fedora 34, uio.no, 9. juni 2021 Trond Hasle Amundsen: Installasjon av Fedora 35, uio.no, 22. november 2021 og den 19. mai 2022 tok universitetet i bruk versjon 36.
Universitetet oppgraderte til Red Hat Enterprise Linux 7 den 5. august 2014, og til Red Hat Enterprise Linux 8 den 4. november 2019.
Den 22. januar 2021 tok universitetet også i bruk Debian 10.x «Buster» og Ubuntu 20.04 LTS «Focal» som alternativer, men disse distribusjonene vedlikeholdes ikke av USIT (Universitetets senter for informasjons­teknologi). De brukes i et Preboot Execution Environment (PXE), uten den kundestøtten universitetet gir for Fedora og RHEL.
Universitetet i Bergen
IT-avdelingen ved Universitetet i Bergen (UiB) har sentraldriftet Linuxklienter siden sommeren 2006. Valget av distribusjon falt da på Fedora. Den 12. oktober 2011 besluttet IT-avdelingen å gå bort fra Fedora og tilpasse en sentraldrift av Ubuntu i stedet, fra og med starten av 2012. Den 9. mars 2018 var Fedora fortsatt i bruk på noen av datalabene ved UiB.
Bærbare datamaskiner fra Lenovo
Den 24. april 2020 kunngjorde Lenovo at deres serie av bærbare datamaskiner – ThinkPad P1 Gen2, ThinkPad P53 og ThinkPad X1 Carbon Gen8 – ville lanseres med den kommende Fedora 32 Workstation installert. Den 3. september 2020 ble modellen ThinkPad X1 Carbon Gen 8 lansert med Fedora. De to øvrige modellene kom i slutten av september 2020.
Forholdet til Red Hat Enterprise Linux
Linuxdistribusjonen Fedora blir utviklet av Fedora Project og blir sponset av Red Hat. Den er etterfølgeren til Red Hat Linux. Den er også den frie og åpne versjonen av det kommersielle operativsystemet Red Hat Enterprise Linux (RHEL), som er selskapets offisielle operativsystem.
Fedora har en relativt kort livssyklus, og oppdateres med nye versjoner hver sjette til tolvte måned. Brukerstøttens varighet for den enkelte versjon varierer mellom elleve og atten måneder. Til gjengjeld kan man oppgradere fortløpende fra den ene versjonen til den neste.
De som ønsker et mer stabilt system, kan heller velge RHEL. Det går to til tre år mellom versjonene av RHEL, og hver versjon har ti til tretten års kundestøtte. Noe lignende gjelder Linuxdistribusjonen Ubuntu; den oppdateres ofte, men lanseres også i egne versjoner med langtidsstøtte for de som ønsker mer stabilitet. Distribusjoner som Debian og Linux Mint lanseres idag bare med langtidsstøtte.
Fra og med versjon 29 ble det også lansert en minimalistisk utgave av Fedora for tingenes internett.
Vindussystemet X
Den første versjonen av Fedora benyttet XFree86 4.3.0. Dette var en fri implementasjon av vindussystemet X som ble lansert i 1992. Under mesteparten av 1990-årene frem til like etter årtusenskiftet var dette prosjektet kilden til de fleste innovasjoner innenfor vindussystemet X.
I februar 2004 ble ansvaret for vindussystemet X overført fra Open Group til X.Org Foundation, og samtidig ble det også fri programvare under en ny lisens. Den 18. mai 2004 ble versjon 2 av Fedora lansert med vindussystemet X, versjon 11 release 6.7 (X11R6.7).
Vindussystemet X er fortsatt i bruk selv om det ikke utvikles. Siste versjon var versjon 11, release 7.7 (X11R7.7), og denne ble tatt i bruk av versjon 18 av Fedora som ble lansert 15. januar 2013. Versjon 38 av Fedora, som ble lansert 18. april 2023, bruker fortsatt X11R7.7.
X.Org Server
X.Org Server er en fri og åpen vindustjener til vindussystemet X, som også inneholder klientbibliotekene og diverse verktøy. Vindustjeneren utvikles også av X.Org Foundation. X.Org Server versjon 1.0.1 ble tatt i bruk av versjon 5 av Fedora den 20. mars 2006.
X.Org Server utvikles fortsatt, og Fedora har tatt i bruk stadig nyere versjoner av denne vindustjeneren. Versjon 38 av Fedora benytter versjon 1.20.14 av X.Org Server.
Vindusbehandlere
Fire ulike vindusbehandlere for vindussystemet X har vært tilgjengelige for Fedora. Openbox ble lansert i versjon 1, og har fulgt versjonene frem til versjon 34. Også Ratpoison har fulgt Fedora siden starten. Awesome har fulgt Fedora siden versjon 8.
Siden versjon 24 har Fluxbox vært benyttet av Fedora på datamaskinarkitekturen RISC-V.
Wayland
I februar 2012 oppstod Wayland som etterfølgeren til vindussystemet X. Wayland er et raskere og enklere vindussystem. I versjon 22 av Fedora, som ble lansert 26. mai 2015, begynte Red Hat overgangen til Wayland, med eksperimentell støtte for versjon 1.7.
Wayland ble standard i versjon 25, mens vindussystemet X ble beholdt for vindusbehandlere og skrivebordsmiljøer som fortsatt mangler støtte for Wayland. Versjon 38 leveres med Wayland versjon 1.22.
Skrivebordsmiljøer
GNOME har vært standard skrivebordsmiljø siden begynnelsen. KDE har også vært med siden begynnelsen som et alternativ. I tidens løp har flere andre fulgt med distribusjonen som alternativer: Lettvektsmiljøet Xfce har vært med siden versjon 2, lettvektsmiljøet LXDE og Sugar utviklet for barn siden versjon 10, MATE og Cinnamon siden versjon 18, Enlightenment siden versjon 20, LXQt siden versjon 22 og DeepinDE og Pantheon siden versjon 30.
Primære arkitekturer
Primære datamaskinarkitekturer er de offisielle plattformene til Red Hat:
Disse utgavene er ment for flertallet av brukerne, og nye versjoner blir ikke lansert før oppdagede funksjonelle feil i testutgavene er rettet.
Sekundære arkitekturer
Distribusjoner for sekundære arkitekturer er ment for motiverte utviklingsteam. Kjente feil kan forekomme, ettersom det forutsettes at de kan rettes av kompetente programmerere blant brukerne. Følgende plattformer støttes:
Tidligere arkitekturer
Å kutte støtten for mikroprosessorer uten AVX2 er ennå ingen realitet i versjon 37. Hvorvidt det gjennomføres i versjon 38 gjenstår å se.
Nvidia
Dette skyldes at enkelte produsenter, deriblant Nvidia i sine GeForce-modeller, ikke gjorde sine grafikkprosessorer tilgjengelig for åpen kildekode. I stedet kunne proprietære drivere med lukket kildekode for Linux, FreeBSD og Solaris lastes ned fra selskapets hjemmeside.
I juli 2016 kunngjore Nvidia at de arbeidet med å bygge en 64-biter RISC-V-basert mikrokontroller som erstatning for mikrokontrolleren Falcon (FAst Logic CONtroller) som hadde vært brukt siden 2005 i deres grafikkort. Samtidig ble selskapet medlem av RISC-V Foundation. RISC-V er en fri datamaskinarkitektur som er uten juridiske patentproblemer.
Den 11. mai 2022 kunngjorde Nvidia betautgaven av en GPU-driver for Linux-kjernen. Den nye driveren med åpen kildekode (NVIDIA 515.48.07) ble lansert 31. mai 2022.
Også drivere for grafikkortene Snapdragon fra Qualcomm ble utviklet gjennom omvendt ingeniørkunst, men disse har også gått over til RISC-V.
AMD
Helt anderledes forholder det seg med Radeon grafikkort fra ATI Technologies og Advanced Micro Devices (AMD). AMD har hele tiden kjørt en åpen linje. Versjon 4.7.0 av Linuxkjernen, ble f.eks. lansert 24. juli 2016 med mer enn 60 000 linjer med C-kode for de fremtidige grafikkortene Radeon RX460/470/480 fra AMD, med sine Polaris 10/11 grafikkprosessorer.
Interne grafikkprosessorer
Fedora har full støtte for interne grafikkprosessorer i AMD's og Intels mikroprosessorer.
AMD
64-biter AMD Accelerated Processing Unit debuterte i august 2011 med «Llano» (mikroarkitekturen AMD K10). Støtte for denne ble gitt i Fedora 15. I oktober 2012 ble deretter «Trinity» lansert (mikroarkitekturen Piledriver), og støtte for denne ble gitt i Fedora 18. «Richland» (også basert på Piledriver) ble lansert i juni 2013, og støtte for denne ble gitt i Fedora 19. «Kaveri» (med mikroarkitekturen Steamroller) ble lansert i januar 2014, og støtte for denne ble gitt i Fedora 21. «Carrizo» (med mikroarkitekturen Excavator) ble lansert i juni 2015, og støtte for denne ble gitt i Fedora 22. «Bristol Ridge» (også basert på Excavator) ble lansert den 1. juni 2016, og støtte for denne ble gitt i Fedora 24. Den 26. oktober 2017 ble «Raven Ridge» lansert (basert på mikroarkitekturen Zen); støtte for denne kom i Linuxkjernens versjon 4.13 og ble gitt i Fedora 27. «Raven Ridge»-varianten med mikroarkitekturen Zen+ ble lansert 23. april 2018; den ble støttet av Linuxkjernens versjon 4.15 og av Fedora 28. «Picasso» (med arkitekturen Zen 2) ble lansert 7. juli 2019; den ble støttet av Linuxkjernen versjon 5.2 og av Fedora 31. «Cezanne» (med arkitekturen Zen 3) ble lansert 13. april 2021 og ble støttet av Linuxkjernen versjon 5.11 og Fedora 34.
Intel
Intel lanserte en intern grafikkprosessor i andre generasjon (Westmere) av 64-biter mikroprosessorene Intel Core i3/i5/i7. Støtte for denne ble gitt i Fedora 12. 6. generasjon (Sandy Bridge) benyttet grafikkprosessoren HD Graphics 2000. Støtte for dens instruksjoner ble gitt i Fedora 15. Støtte for 7. generasjon (Ivy Bridge) ble gitt i Fedora 17. Støtte for 7.5 generasjon (Haswell) ble gitt i Fedora 20. Støtte for 8. generasjon Broadwell ble gitt i Fedora 21. Støtte for 9. generasjon Skylake ble gitt i Fedora 23. Støtten for 9. generasjon Kaby Lake og Amber Lake kom med versjon 4.7 av Linuxkjernen, og ble støttet i Fedora 25. Støtten for 9. generasjon Coffee Lake kom med versjon 4.13 av Linuxkjernen, og ble gitt i Fedora 27. Støtten for 9. generasjon Cascade Lake og Whiskey Lake, 10. generasjon Canonlake og 11. generasjon Icelake kom i versjon 4.17 av Linuxkjernen,   og ble gitt i versjon 29. Støtten for 10. generasjon Comet Lake og Gemini Lake og 11. generasjon Elkhart Lake og Jasper Lake kom i versjon 5.2 av Linuxkjernen, og ble gitt i Fedora 31. Støtten for 11. generasjon Rocket Lake og 12. generasjon Tiger Lake kom i versjon 5.4 av Linuxkjernen og ble gitt i Fedora 32. 12. generasjon Alder Lake ble støttet av versjon 5.10 av Linuxkjernen og Fedora 34. 13. generasjon Meteor Lake forventes lansert i 2022.
Pakkesystem
Pakkesystemet RPM Package Manager (RPM) ble lansert i 1997. RPM er blitt utviklet av Red Hat og benyttes i Fedora. Nettstedet DistroWatch oppramser pr 23. juli 2023 hele 213 nåværende og tidligere Linuxdistribusjoner som bruker eller har brukt pakkesystemet RPM. RPM brukes blant annet av SUSE Linux og OpenMandriva Lx, og er også blitt tatt i bruk av IBMs AIX og Novell NetWare. Siste versjon av RPM er 4.18.1, som ble lansert 13. mars 2023.
Det finnes også andre pakkeformater for Linux:
Ext2
De første versjonene av Red Hat Linux benyttet filsystemet ext2 som standard. For kompatibilitet med Red Hat Linux er det mulig å reversere tilbake til ext2. Det kan gjøres ved hjelp av følgende Linuxkommandoer:
Deretter endres partisjonen permanent til ext2 ved å redigere systemkonfigurasjonsfilen fstab som ligger i katalogen.
Ext3
Helt fra starten av hadde Fedora støtte for det journalførende filsystemet ext3; støtten var eksperimentell i de syv første versjonene, før den ble standard i versjon 8. Filsystemet ble lansert i versjon 2.4.5 av Linuxkjernen den 23. november 2001, og støttet harddisker på inntil 32 tebibyte (TiB) og filstørrelser på inntil 2 tebibyte (TiB). Ext3 ble fjernet fra Linuxkjernen i versjon 4.3 den 1. november 2015, men Fedora støttet ext3 frem til og med versjon 32 (lansert 28. april 2020).
XFS
I tillegg har Fedora hatt støtte for XFS siden starten. XFS har aldri vært standard, men har vært tilgjengelig som en opsjon. XFS er et 64-biter filsystem som ble utviklet av Silicon Graphics Inc. (SGI) i oktober 1993. Det var standard filsystem i operativsystemet IRIX fra versjon 5.3 i desember 1994. XFS ble standard i Red Hat Enterprise Linux 7 «Maipo».
Journaled File System (JFS)
De syv første versjonene støttet Journaled File System (JFS); denne støtten ble sløyfet i versjon 8. Journaled File System (JFS) ble utviklet av IBM og lansert for operativsystemet AIX i februar 1990. I september 1994 ble det også tatt i bruk i OS/2 3.0 «Warp». JFS var aldri standard på Fedora, men var en valgfri opsjon.
ReiserFS
De syv første versjonene støttet ReiserFS som en valgfri opsjon. ReiserFS ble utviklet av den amerikanske programmereren Hans Reiser og ble innlemmet i versjon 2.4.1 av Linuxkjernen den 30. januar 2001.
Ext4
Versjon 10 innførte støtte for det journalførende filsystemet ext4. ext4 ble lansert i versjon av Linuxkjernen 2.6.28 den 11. oktober 2008, og støtter harddisker på inntil 1 exbibyte (EiB) og filstørrelser på inntil 16 tebibyte (TiB). Det ble standard i versjon 11, som ble lansert den 9. juni 2009.
Btrfs
Den 9. juni 2009 innførte versjon 11 «Leonidas» eksperimentell støtte for det journalførende, copy-on-write og POSIX-kompatible filsystemet Btrfs (B-tree file system, uttalt butter F S ). Btrfs ble en del av versjon 3.10 av Linuxkjernen den 29. mars 2013.
Btrfs er etterfølgeren til ext4, og løser problemer knyttet til pooling, snapshots, sjekksummer og datasystemer hvor mange forskjellige typer innmatningsutstyr er integrerte. Datastrukturen er et B-tre, en selvbalanserende tredatastruktur, som sorterer data og tillater søking, sekvensiell aksess, innsettelse og sletting i en logaritmisk tid.
Blant andre egenskaper kan nevnes støtte for defragmentering (deriblant automatisk defragmentering gjennom opsjonen autodefrag), data scrubbing, online endring av størrelsen på diskvolumer, offline filsystemsjekk (fsck), transparent datakompresjon (zlib og Lempel-Ziv-Oberhumer)  av datafiler eller logiske disker, Union mount, etc. Btrfs støtter harddisker på inntil 16 exbibyte (EiB) og filstørrelser på inntil 16 exbibyte (EiB).
I versjon 33 av Fedora ble btrfs standard, og ble innebygd i kjernen mens det tidligere var et eksternt modul.
Konvertering av et diskvolum fra ext3 eller ext4 til btrfs kan gjøres ved hjelp av følgende Linuxkommandoer:
fsck.ext3 -f /dev/xxx ; kjøring av fsck btrfs-convert /dev/xxx ; konverteringen til btrfs mount -t btrfs /dev/xxx /btrfs ; mounting av btrfs mount -t btrfs -o subvol=ext2_saved /dev/xxx /ext2_saved ; mounting av ext3/4 snapshot mount -t ext3 -o loop,ro /ext2_saved/image /ext3 ; Loopback mounting av bildefilen
Tilsvarende er det mulig å konvertere tilbake fra btrfs:
umount /ext3 umount /ext2_saved umount /btrfs btrfs-convert -r /dev/xxx mount -t ext3 /dev/xxx /ext3
init, upstart og systemd
I Unix og Unix-lignende operativsystemer har init tradisjonelt vært den første prosessen som startes under oppstart av datamaskinen. Det er en daemon (bakgrunnsprosess) som kjører inntil systemet slås av. Den er den direkte eller indirekte foreldreprosessen til andre prosesser og adopterer automatisk alle foreldreløse prosesser. Fedora arvet denne oppstartsprosessen fra UNIX System III og UNIX System V. Andre Linuxdistribusjoner som Slackware og Arch Linux, har benyttet en litt divergerende init-prosess som stammer fra forsknings-Unix og Berkeley Software Distribution (BSD).
Atter andre distribusjoner har laget sine egne løsninger. Eksempler er OpenRC i Gentoo Linux, Manjaro Linux og Unity Linux (såvel som i NetBSD og FreeBSD), BootScripts i GoboLinux, DEMONS i KahelOS og Mudur i den tyrkiske distribusjonen Pardus.
De åtte første versjonene av Fedora benyttet init-skriptet «SysVinit». Her er et eksempel på et slikt skript for Fedora og Red Hat Enterprise Linux:
I versjon 9 av Fedora, og i versjon 6 av Red Hat Enterprise Linux, ble Init-skriptet erstattet av Upstart, en hendelses-basert daemon som ble utviklet av Canonical Ltd. og som ble lansert i Ubuntu 6.10 den 26. oktober 2006. Upstart fikk en del utbredelse, men lyktes ikke i å bli en felles konfigurasjonsplattform for Linux.
Den 30. mars 2010 ble systemd lansert, i et nytt forsøk på å samles om en felles dynamisk oppstartsprosess for Linux. Systemd ble standard i versjon 15 av Fedora, og i versjon 7 av Red Hat Enterprise Linux. Versjon 38 av Fedora benytter versjon 253 av systemd.
Fedora Core 1 «Yarrow»
Dette var den første versjonen av Fedora. Den ble lansert 6. november 2003, under kodenavnet Yarrow. Den var basert på Red Hat Linux versjon 9.
Yarrow er det engelske ordet for ryllik, en plante i kurvplantefamilien. Ryllik brukes som et krydder under brygging av øl, og navnet henspiller på de ølbryggende områdene i det sørlige Tyskland.
Testutgave 1 ble lansert 22. september 2003, testutgave 2 ble lansert 29. september 2003, og testutgave 3 ble lansert 13. oktober 2003.
Red Hat opphevet kundestøtten for denne versjonen den 20. september 2004.
Fedora Core 1 ble levert sammen med versjon 2.4.19 av Linuxkjernen.
Johan Arild Aarli
Johan Arild Aarli (født 1. mai 1936 i Kvinesdal, død 24. mars 2023) var en norsk nevrolog og president for World Federation of Neurology. Han var fra 1985 til 1988 dekan ved det medisinske fakultet ved Universitetet i Bergen.
Versjoner av Fedora
Fedora Core 1 «Yarrow»
GNU Compiler Collection (GCC) versjon 3.2.3 fulgte også med, deriblant den frie C-kompilatoren GNU C og det frie C-standardbiblioteket GNU C Library (Glibc) versjon 2.3.2.
Vindussystemet X (X11R6.6) var ennå ikke fri programvare, men var proprietær programvare som var eid av Open Group. Red Hat benyttet derfor klonen XFree86 4.3.0.
Fedora Core 1 ble levert sammen med to skrivebordsmiljøer: GNOME 2.4 og K Desktop Environment (KDE) 3.1.4.
Fedora Core 1 var beregnet på x86-arkitekturen, og kom i to utgaver: En 32-biter og en 64-biter versjon. 32-biter utgaven var beregnet på Intel 80386 eller høyere. De to eneste 64-biter x86 mikroprosessorer på denne tiden var AMD Opteron og AMD Athlon 64.
Johan Arild Aarli
Bakgrunn og utdannelse
Johan Arild Aarli var sønn av bygdebokforfatteren Ånen Årli (1902–1982) og han er oppkalt etter sin bestefar Johan Ånensen Årli.
Versjoner av Fedora
Fedora Core 2 «Tettnang»
Denne versjonen ble lansert 18. mai 2004, med kodenavnet Tettnang.
Johan Arild Aarli
Karriere
Aarli studerte medisin ved Universitetet i Bergen og ble uteksaminert i 1961. I 1969 spesialiserte han seg som nevrolog og ble dr.med. i 1972. Han ble professor i nevrologi ved Universitetet i Bergen i 1977, (fra 2006 professor emeritus). Han var også overlege ved nevrologisk avdeling på Haukeland universitetssykehus i Bergen i 1977 og var det til han pensjonerte seg. Aarli har skrevet over over 300 vitenskapelige artikler, samt flere bøker.
Johann Joseph Vilsmayr
Johann Joseph Vilsmayr (1663–1722) var en østerriksk fiolinist og komponist.
Johan Arild Aarli
Karriere
I perioden 1982 til 1984 var Aarli prodekan og dekanus i perioden 1985 til 1988 for det medisinske fakultet ved Universitetet i Bergen.
President for World Federation of Neurology
Aarli ble i 2005 valgt til president for World Federation of Neurology (WFN). Han var president i en fireårsperiode til 2009. Tidligere var han visepresident fra 2001 til 2005. Aarli var initiativtaker og jobbet for å få Kina med i WFNs organisasjon og lyktes med det, han jobbet også for å kartlegge fordelingen av nevrologisk kompetanse på verdensbasis og spesielt i Afrika. I Afrika var det enkelte land der det ikke var en eneste nevrolog.
Aarli og WFN fikk opprettet en WHO-divisjon for mental sykdom, rusmisbruk og nevrologiske forstyrrelser.
Utmerkelser
Johan Arild Aarli ble i 1996 utnevnt til ridder av 1. klasse av St. Olavs Orden.
Frihet, likhet og Det muslimske brorskap
Frihet, likhet og Det muslimske brorskap er en norsk dokumentarfilm fra 2010 regissert av Per Christian Magnus og med manus av Walid al-Kubaisi.
Johann Joseph Vilsmayr
1. september 1689 ble Vilsmayr fiolinist ved hoffkapellet i Salzburg. Det kan dokumenteres at han var elev av kapellmesteren Heinrich Ignaz Biber. Vurdert ut fra fyrstbispedømmets regnskaper må Vilsmayr må ha gjort en hurtig karriere, for fra en mager månedlig begynnerlønn på 6 gulden pluss brød og vin var han i 1697 oppe i 25 gulden og oppført som kammertjener.
Frihet, likhet og Det muslimske brorskap
Filmen hadde premiere på Vika kino 25. november 2010 og visningen ble etterfulgt av en paneldebatt.
Johann Joseph Vilsmayr
Det er bare kjent et trykt verk av Vilsmayr, ARTIFICIOSUS CONCENTUS PRO CAMERA, distributos in Sex Partes, seu Partias à Violino Solo Con Basso bellè imitate (Salzburg 1715). Det ble lenge antatt at formuleringen Con Basso bellè imitate betyr at det hører til en tapt bass-stemme, men på slutten av 1990-tallet argumenterte musikkviteren Pauline H. Nobes overbevisende for at det dreier seg om 6 sonater for fiolin solo og at Con Basso bellè imitate viser til stykkenes polyfone karakter. En del av stykkene krever en tidstypisk omstemming av fiolinen.
Frihet, likhet og Det muslimske brorskap
Den ble vist på TV 2 i slutten av november 2010.
Versjoner av Fedora
Fedora Core 2 «Tettnang»
Tettnang er en by i Bodenseekreis i det sørlige Baden-Württemberg, i den historiske regionen Schwaben. Navnet ble valgt på grunn av humlen som vokser i byen. Humle er en plante i hampfamilien som brukes i ølbrygging, og var en tidlig erstatning for ryllik (kodenavnet på versjon 1).
Leicester Tigers
Leicester Tigers er et profesjonelt rugby union lag fra Leicester, England. De spiller i den øverste divisjonen Premiership Rugby og deres hjemmebane er Welford Road. Laget er det mest suksessrike laget i England siden ligaen ble startet opp i 1987. De har vunnet den nasjonale serien 10 ganger (per 2015), og var i sluttspillfinalen ni år på rad mellom 2005 og 2013. De har aldri kommet lavere enn sjetteplass i serien og er ett av fire lag (Gloucester, Bath og Wasps) som aldri har rykket ned fra toppdivisjonen. De har deltatt i Heineken Cup alle årene som engelske lag har deltatt.
Blaster Master Zero
Blaster Master Zero er et action-eventyrspill i Blaster Master-serien utviklet av Inti Creates. Det kom ut i 2017 til Nintendo 3DS og Nintendo Switch. I 2019 kom spillet ut til Windows, i 2020 til PlayStation 4, og 2021 til Xbox One.
Leicester Tigers
Historie
Leicester Football Club ble stiftet i august 1880 på et møte på George Hotel i Leicester da tre mindre klubber slo seg sammen: Leicester Societies AFC, Leicester Amateur FC og Leicester Alert. Det var fem år senere de fikk kallenavnet Tigers da avisen Leicester Daily Sport skrev om en kamp at «the Tiger stripes were keeping well together». Årsaken til dette er enten fordi de spilte i brun- og gul-stripete drakter eller fordi det var et regiment fra Leicester som ble kalt Tigers etter å ha tjenestegjort i India.
Blaster Master Zero
Spillet er den andre rebooten av Sunsofts Blaster Master-spillserie, som begynte med Blaster Master til NES i 1988.
Leicester Tigers
Historie
I 1892 flyttet de til Welford Road som fortsatt er deres hjemmebane. Banen ble utvidet på 1920-tallet og hadde en kapasitet på 10.250.
Blaster Master Zero
Oppfølgeren, Blaster Master Zero 2, kom ut i 2019.
Leicester Tigers
Historie
Leicester vokste som klubb utover 1970-tallet. I starten av tiåret hadde de bare 600-700 medlemmer og rundt 1000 tilskuere på kampene. I den årlige kampen på Boxing Day mot Barbarians spilte de for fullsatte tribuner. Da ligaen ble profesjonell i 1995 og seriekamper ble spilt i romjulen, stoppet kampene mot Barbarians.
Frihet, likhet og Det muslimske brorskap
Innhold
I filmen blir blant annet hijab debattert. Gamal al-Banna gir blant annet uttrykk for at hijab ikke er en muslimsk plikt og at fokus på slike ting hindrer fremgang i den muslimske verden og integrering i Europa. Andre intervjuede fremstiller hijab som kvinneundertrykkende.
Leicester Tigers
Historie
Deres første finale på Twickenham Stadium var i Anglo-Welsh Cup i 1978 da de tapte mot Gloucester. De kom til finalen de neste tre årene og vant alle tre kampene og kunne dermed beholde vandrepokalen.
Frihet, likhet og Det muslimske brorskap
Reaksjoner og debatt
Aftenpostens anmelder ga filmen karakteren 3 og mente den var ujevn, «med sterk vilje og varierende gjennomføringskraft». Dagbladets anmelder skrev etter visningen på TV 2 at dokumentaren var unyansert. .
Blaster Master Zero
Handling
Jason havner dermed i et av de underjordiske miljøene fra fortiden, hvor han møter en pansret stridsvogn ved navn SOPHIA III. Han blir nødt til å bruke denne for å avverge mutanter som dukker opp. Samtidig som Jason leter etter Fred oppdager han en bevisstløs jente som heter Eve, som har en merkelig forbindelse til SOPHIA III. Sammen finner og redder de Fred, hvorpå Jason oppdager at både Eve og Fred i virkeligheten er romvesener. Fred er en sonde sendt av innbyggerne fra Eves planet for å lokalisere mutantene, som er fremmede inntrengere som en gang forsøkte å erobre planeten hennes. Eve er en android oppfunnet for å tjene som pilot og støtte for SOPHIA III. Sammen må de blant annet beseire lederen for mutantene.
Leicester Tigers
Historie
I august 1980 var Leicester det første engelske laget som spilte kamper på den sørlige halvkule da de spilte seks kamper i Australia og Fiji for å markere sitt 100-årsjubileum.
Frihet, likhet og Det muslimske brorskap
Reaksjoner og debatt
Politiker for Frp Mazyar Keshvari skrev i et innlegg i Aftenposten 30. november 2010 at Walid al-Kubaisi skildrer den største fare Europa har stått overfor siden nazismen.
Flere av de intervjuede hevdet seg i etterkant misbrukt av Walid al-Kubaisi da de hevdet han hadde gitt et forvrengt bilde av deres uttalelser og særlig at uttalelser som gikk spesifik på egyptiske forhold var framstilt som de hadde like stor vekt på europeiske forhold. .
Leicester Tigers
Historie
På 1980-tallet var rugby fortsatt en amatør-sport, men klubben tok små steg mot å bli en profesjonell klubb og de ble mester da serien ble innført i 1987-88.
Versjoner av Fedora
Fedora Core 2 «Tettnang»
Testutgave 1 (Fedora Core 1.90) ble lansert 17. februar 2004,   testutgave 2 (Fedora Core 1.91) ble lansert 29. mars 2004 og testutgave 3 (Fedora Core 1.92) ble lansert 27. april 2004.
Eindrides vei
Eindrides vei finnes flere steder:
Versjoner av Fedora
Fedora Core 2 «Tettnang»
Kundestøtten opphørte den 11. april 2005. Det var tre store nyheter i denne versjonen. Den første var at Linux-kjernen var oppgradert fra 2.4.19 til 2.6.4. Dette var en større oppgradering på flere områder; for nyhetene i versjon 2.6 henvises det til en egen artikkel. Den andre nyheten var at vindussystemet X endelig var blitt fri programvare, med etableringen av X.Org Foundation. Fedora kunne derfor gå bort fra det frie alternativet XFree86, og ble lansert med revisjon 11, release 6.7 (X11R6.7) av vindussystemet X.
Den tredje store nyheten var at Core 2 ble distribuert i en egen versjon med sikkerhetsrutiner (SELinux), utviklet av den amerikanske etterretningsorganisasjonen National Security Agency (NSA). Sikkerhetsrutinene var i utgangspunktet slått av fordi de radikalt påvirket måten operativsystemet kjørte på.
Ellers ble Fedora Core 2 levert sammen med GCC versjon 3.3.3 og glibc versjon 2.3.3. GNOME var oppdatert til versjon 2.6 og KDE til 3.2.2. I tillegg var denne versjonen forsynt med Xfce 4.0.0, et lettvekts skrivebordsmiljø som fungerte som et alternativ.
Den støttede arkitekturen var fortsatt x86, i 32-biter og 64-biter utgaver. Intel Pentium 4 («Prescott»-utgaven) var i mellomtiden blitt lansert som en 64-biter konkurrent til AMD Athlon64.
Fedora Core 3 «Heidelberg»
Denne versjonen ble lansert 8. november 2004 under kodenavnet Heidelberg.
Heidelberg er en by i Regierungsbezirk Karlsruhe i den nordvestlige delen av Baden-Württemberg, langs elven Neckar. Byen er en distributør av ølsorten Heidelberg.
Testutgave 1 ble lansert 13. juli 2004, testutgave 2 ble lansert 20. september 2004 og testutgave 3 ble lansert 11. oktober 2004.
Fedora 3 hadde kundestøtte frem til 16. januar 2006. Linux-kjernen var oppgradert til versjon 2.6.9.
Red Hat Enterprise Linux 4, CentOS 4, Scientific Linux 4 og Oracle Linux 4 var basert på Fedora 3.
GCC var oppgradert til versjon 3.4.2, mens standardbiblioteket (glibc) fortsatt var i versjon 2.3.3.
SELinux ble også satt som standard, der brukeren selv eksplisitt måtte velge om sikkerhets-prosedyrene skulle være like strenge som i versjon 2. Oppstartslasteren LILO (Linux Loader) var erstattet av GRUB (Grand Unified Boot Loader). Andre nyheter var støtte for indisk skrift, multimedieavspilleren Helix Media Player, og nettleseren Mozilla Firefox 1.0. Det var også den første versjon som tilbød tilleggspakken Fedora Extras.
Den underliggende arkitektur var x86 i 32-biter og 64-biter utgaver, men i tillegg ble testutgaver for PowerPC, en utgave for 32-biter PowerPC G3 og en utgave for 64-biter PowerPC G5 lansert 9. desember 2004.
Fedora Core 4 «Stentz»
Andrè Stentz har siden 1674 vært navnet på en vingård i Frankrike. Som sådan er både Heidelberg og Stentz distributører av alkoholholdige drikker.
Testutgave 1 ble lansert 15. mars 2005, testutgave 2 ble lansert 12. april 2005 og testutgave 3 ble lansert 10. mai 2005.
Kundestøtten opphørte 7. august 2006. Linux-kjernen var oppgradert til versjon 2.6.11.
GCC var oppgradert til versjon 4.0.0, mens standardbiblioteket (glibc) var oppdatert til versjon 2.3.5.
Vindussystemet X var oppdatert til versjon 6.8.2 (X11R6.8.2). GNOME var oppdatert til versjon 2.10 og KDE til 3.4. Xfce var oppgradert til versjon 4.2.2, men var flyttet til Fedora Extras.
Core 4 hadde bakgrunnsbildet Clearlooks theme, som var inspirert av Red Hat Bluecurve theme, og ble levert sammen med versjon 2.0 av OpenOffice.org, såvel som den mikrokjernebaserte virtualiserings-monitoren Xen. SELinux ble også forbedret, med mer enn 80 nye sikkerhetsmekanismer.
Den underliggende arkitekturen var x86, i 32-biter og 64-biter utgaver; men i tillegg ble det levert to utgaver for PowerPC, en utgave for 32-biter PowerPC G3 og en utgave for 64-biter PowerPC G5.
Fedora Core 5 «Bordeaux»
Denne versjonen ble lansert 20. mars 2006, med kodenavnet Bordeaux.
Bordeaux har siden det første århundre e.Kr. vært en vinproduserende region i Frankrike, og er kjent for vinsorten Bordeaux. Navnet henspiller også på Sasha Bordeaux, en tegneseriefigur i det fiktive tegneseriebaserte DC Universe.
Testutgave 1 ble lansert 23. november 2005, testutgave 2 ble lansert 16. januar 2006 og testutgave 3 ble lansert 20. februar 2006.
Kundestøtten opphørte 2. juli 2007.
Linux-kjernen var oppgradert til versjon 2.6.16.
Leicester Tigers
Historie
1990-tallet ble dominert av Bath Rugby, men Leicester dominerte fra slutten av ti-året og vant ligaen fire år på rad mellom 1999 og 2002 og ble den første klubben som vant Heineken Cup to år på rad da de slo Stade Français fra Frankrike i 2001 og Munster Rugby fra Irland i 2002. I perioden mellom 30. desember 1997 og 30. november 2002 var de ubeseiret på hjemmebane på 57 kamper (52 seire).
Guiniforte Solari
Guiniforte Solari også kjent som Boniforte (født ca. 1429 i Carona, død ca. 1481 i Milano) var en italiensk billedhugger, arkitekt og ingeniør.
Raja Pervez Ashraf
Raja Pervez Ashraf (urdu: ; født 26. desember 1950 i Sanghar, Sindh, Pakistan) er en pakistansk politiker for Pakistans folkeparti. Han har to ganger blitt valgt inn i Pakistans nasjonalforsamling, og fra mars 2008 til februar 2011 tjente han som vann- og strømminister i regjeringa til Yousaf Raza Gillani. Etter Gillanis avgang i 2012 ble han 22. juni samme år nominert av partiet til å bli Pakistans nye statsminister, og ble så godkjent av nasjonalforsamlinga i stillingen.
Guiniforte Solari
Guiniforte var sjefsingeniør i hertugdømmet Milano i løpet av livet sitt. Han er spesielt husket for sine uenigheter med Filarete, som hadde blitt tilkalt av hertug Francesco I Sforza for å modernisere Lombardias arkitektur slik at den gulgte de nye renessanse stilene. Men Solari representerte den lokale gotiske tradisjonen.
Han døde i Milano rundt 1481. Sønnen hans Pietro var også en fremstående billedhugger og arkitekt.
Leicester Tigers
Historie
Deres verste periode var høsten 2003 da sju av deres spillere deltok i Verdensmesterskapet i rugby union. De tapte fire kamper på rad uten sine beste spillere lå på ellevteplass i ligaen og hadde røket ut av Heineken Cup. De byttet trener og klarte å komme på femteplass etter sterk avslutning på sesongen.
Mellom 2005 og 2013 spilte klubben i hele ni sluttspillfinaler på rad og vant fire av dem. De kom øverst i ligaen i fire av disse sesongene.
Sitt tiende ligamesterskap tok klubben da de slo Northampton Saints i sluttspillfinalen i 2013.
Carl Forssell
Carl Forssell er anvnet til flere personer:
Versjoner av Fedora
Fedora Core 5 «Bordeaux»
GCC var oppgradert til versjon 4.1.0, mens standardbiblioteket (glibc) var oppdatert til versjon 2.4.
Vindussystemet X var oppdatert til versjon 7.0 (X11R7.0). GNOME var oppdatert til versjon 2.14 og KDE til 3.5.1. Xfce versjon 4.2.3.2 var tilgjengelig gjennom Fedora Extras.
Dette var den første utgaven av Fedora som erstattet LinuxThreads med Native POSIX Thread Library. Det førstnevnte var en lenge avleggs Linux-implementasjon og en klone som var blitt beholdt av kompatibilitetshensyn.
Det var også første utgaven av Fedora som inkluderte Mono og verktøy bygd med det slik som søkesystemet Beagle, fotohåndteringsprogrammet F-Spot og notisblokken Tomboy.
Pakkesystemet Yellow dog Updater, Modified (yum) ble også introdusert, for installering, oppgradering, konfiguering og fjerning av programvare fra en datamaskin. Denne versjonen ble levert sammen med OpenOffice.org 2.2.
Core 5 introduserte bakgrunnsbildet Fedora Bubbles.
Slik tilfellet var i forrige versjon, kom også versjon 5 i fire utgaver: 32-biter og 64-biter for x86, og 32-biter og 64-biter for PowerPC.
Fedora Core 6 «Zod»
Denne versjonen ble lansert 24. oktober 2006, og hadde kodenavnet Zod.
Kodenavnet er hentet fra superskurken General Zod i tegneseriene om Supermann.
Testutgave 1 ble lansert 21. juni 2006, testutgave 2 ble lansert 8. august 2006, og testutgave 3 ble lansert 14. september 2006.
En Live-versjon på CD og DVD, som var en blanding mellom Fedora 5 og Fedora 6, ble lansert 30. august 2006. Live-CD og DVD av Fedora 6 ble lansert 23. desember 2006. En rekke «Live-spins» av Fedora 6 ble lansert 24. oktober 2006.
Kundestøtten opphørte 7. desember 2007.
Denne versjonen var svært populær. Den 8. januar 2007 hadde den passert 1 million nedlastinger, og den 7. mars samme år 2 million nedlastinger.
Red Hat Enterprise Linux 5, CentOS 5, Scientific Linux 5 og Oracle Linux 5 var basert på Fedora 6.
Linux-kjernen var oppgradert til versjon 2.6.18.
GCC var oppgradert til versjon 4.1.1, mens standardbiblioteket (glibc) var oppdatert til versjon 2.5.
Vindussystemet X var oppdatert til versjon 7.1 (X11R7.1). GNOME var oppdatert til versjon 2.16, mens KDE var oppdatert til 3.5.4. Xfce 4.3.2.2 var fortsatt tilgjengelig i Fedora Extras som et valg.
Denne versjonen introduserte støtte for vindusbehandleren Compiz og AIGLX (en teknologi som muliggjør GL-akselerte effekter). Programmet Smolt gjorde det mulig for brukere å informere utviklere om hvilken type maskinvare som brukerne benyttet. Mozilla Firefox 1.5 ble standard nettleser, og Openoffice.org 2.2 var standard kontorprogramvare. I denne versjonen ble bakgrunnsbildet Fedora Bubbles erstattet av Fedora DNA.
Bakgrunnsbildet var endret til Fedora DNA.
Slik tilfellet var i forrige versjon, kom det fire utgaver: 32-biter og 64-biter for x86, og 32-biter og 64-biter for PowerPC.
Fedora 7 «Moonshine»
Navnet henspiller på Moonshine Music, et plateselskap for elektronisk musikk som eksisterte i Los Angeles fra 1992 til 2007.
Testutgave 1 ble lansert 1. februar 2007, testutgave 2 ble lansert 1. mars 2007, testutgave 3 ble lansert 29. mars 2007 og testutgave 4 ble lansert 26. april 2007.
Kundestøtten opphørte 13. juni 2008.
Linux-kjernen var oppgradert til versjon 2.6.18.
GCC var oppgradert til versjon 4.1.2, mens standardbiblioteket (glibc) var oppdatert til versjon 2.6.3.
Vindussystemet X var oppdatert til versjon 7.2 (X11R7.2). GNOME var oppdatert til versjon 2.18, mens KDE var oppdatert til 3.5.6. Xfce var igjen del av distribusjonen og ble levert i versjon 4.4.1.
Bakgrunnsbildet Fedora DNA var erstattet av Flying High. Openoffice.org 2.2 og nettleseren Mozilla Firefox 2.0 ble levert sammen med distribusjonen. Rask brukersvitsjing var fullt integrert som standard. Det var flere oppdateringer av SELinux, deriblant et nytt setroubleshoot verktøy for debugging av SELinux sikkerhetsvarslinger, og et nytt omfattende system-config-selinux verktøy for detaljoppsett.
Den største forskjellen mellom Fedora Core 6 og Fedora 7 var at Fedora Extras var slått sammen med Fedora Core til én programvarepakke. Programmer som Pungi, Live CD Creator og Revisor sørget for at brukeren kunne inkludere programmer fra en hvilken som helst tredje part.
Fedora 7 kom i fire utgaver: 32-biter og 64-biter for x86 og 32-biter og 64-biter for PowerPC.
Fedora 8 «Werewolf»
Denne versjonen ble lansert 8. november 2007 under kodenavnet Werewolf.
Werewolf er det engelske ordet for varulv. Det er også tittelen på film fra 1996 om en varulv som døde i kontakt med sølv. Filmen ble redigert av den iranskfødte filmregissøren Tony Zarindast.
Testutgave 1 ble lansert 7. august 2007, testutgave 2 ble lansert 13. september 2007, og testutgave 3 ble lansert 4. oktober 2007.
Kundestøtten opphørte 7. januar 2009.
Linux-kjernen var oppgradert til versjon 2.6.23.1. GCC ble levert i versjon 4.1.2 liksom i Fedora 7, men standardbiblioteket (glibc) var oppgradert til versjon 2.6.90.
Vindussystemet X ble levert i versjon 7.2 (X11R7.2) liksom i forrige versjon. GNOME var oppdatert til versjon 2.20, og KDE til 3.5.8. Xfce ble levert i versjon 4.4.1, liksom i Fedora 7.
Fedora 8 inkluderte bakgrunnsbildet Infinity, som kunne forandres i løpet av dagen for å reflektere dagens klokkeslett, og et nytt skrivebordstema kalt Nodoka.
Noen av nyhetene i Fedora 8 var:
Fedora 8 ble levert i tre forskjellige spins:
Den 13. februar 2008 ble det lansert et nytt Live-CD spinn med Xfce, for 32-biter og 64-biter x86.
Fedora 8 kom i fire utgaver: 32-biter og 64-biter for x86 og 32-biter og 64-biter for PowerPC.
Fedora 9 «Sulphur»
Sulphur er engelsk for svovel. Det er et element som oppløses når det kommer i kontakt med sølv, og i mytologien er det et element som brukes til å drive bort varulver. Sulphur er også en by i Louisiana, USA.
Alfautgaven ble lansert 5. februar 2008, og betautgaven ble lansert 25. mars 2008. En preview ble lansert 18. april 2008.
Kundestøtten opphørte 10. juli 2009. Linux-kjernen var oppgradert til versjon 2.6.25.
Vindussystemet X var oppgradert til versjon 7.3 (X11R7.3). GNOME var oppgradert til versjon 2.22. Den virkelig store nyheten i denne versjonen var en ny hovedversjon av KDE; den ble levert sammen med KDE 4.0.3 og med dette et nytt brukergrensesnitt. Xfce var oppgradert til versjon 4.4.2.
Fedora 9 introduserte bakgrunnsbildet Waves; liksom Infinity i Fedora 8 endret det utseende i løpet av dagen for å reflektere klokkeslettet.
Mange forbedringer i installasjonsprogrammet Anaconda; deriblant støtte for endring av størrelse av filsystemene ext2, ext3 og NTFS, og muligheten til å skape og installere Fedora til krypterte filsystemer. Mozilla Firefox 3.0 beta 5 var inkludert i denne utgaven, med gratis oppdatering til 3.0 Perl 5.10 var inkludert. Datavedvarenhet i USB images. Flere fonter for kinesiske, japanske, indiske, nepalske og thailandske skrifttegn ble også inkludert.
Fedora 9 kom i fire utgaver: 32-biter og 64-biter for x86 og 32-biter og 64-biter for PowerPC. Linuxkjernen var oppgradert til å støtte 1. generasjon Intel Core i3/i5/i7 (Nehalem) mikroprosessorer.
Fedora 9 for den sekundære 64- biter arkitekturen Intel Itanium ble lansert 1. juli 2008. . Utviklingen for denne arkitekturen stoppet opp, og det kom ikke noen ny versjon.
I november 2008 hadde Fedora mer enn 9.5 millioner brukere.
Fedora 10 «Cambridge»
Denne versjonen ble lansert 11. november 2008 under kodenavnet Cambridge.
Cambridge er en by i Massachusetts, USA (16 andre byer har dette riktignok navnet). Cambridge var også kodenavnet på Red Hat Linux 10 (før det ble Fedora Core 1), såvel som navnet på et skip i United States Navy.
Alfautgaven ble lansert 5. august 2008, og betautgaven ble lansert 30. september 2008. En preview ble lansert 4. november 2008.
Kundestøtten opphørte 18. desember 2009. Linux-kjernen var oppgradert til versjon 2.6.27.
Vindussystemet X ble fortsatt levert i versjon 7.3 (X11R7.3) liksom i Fedora 9.
Skrivebordsmiljøene i Fedora 10 var:
Bakgrunnsbildet var endret til Solar.
Den største nyheten var det journalførende filsystemet ext4 med støtte for harddisker på inntil 1 exbibyte (EiB) og filstørrelser på inntil 16 tebibyte (TiB).
Fedora 10 introduserte nettbasert pakkeinstallasjon tilsvarende dem man finner i Linux Mint, den grafiske oppstartsfremviseren Plymouth, som erstattet den tidligere Red Hat Graphical Boot. Distribusjonen ble levert sammen med OpenOffice.org 3.0, PERL 5.10 og Mozilla Firefox 3.0. Den hadde også forbedret støtte for webkamera.
Fedora 10 kom i fire utgaver: 32-biter og 64-biter for x86 og 32-biter og 64-biter for PowerPC.
Fedora 11 «Leonidas»
Denne versjonen ble lansert 9. juni 2009 under kodenavnet Leonidas.