cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
American Beauty (film)
Handling
Carolyn og hennes elsker blir tatt på fersk gjerning i dét de bestiller mat på en restaurant, som tilfeldigvis er den samme som Lester jobber på. Lester tar dette veldig rolig. Buddy forlater Carolyn når han innser at hun har en mann, og Carolyn blir sint på Lester og kjører hjemover med en pistol og ett formål: å konfrontere Lester fordi han etter hennes mening har ødelagt livet hennes. Lester ringer Ricky og sier at han har «bruk for» narkotika. Frank ransaker Ricky sitt rom fordi han ikke tror på at Ricky har sluttet med narkotika. Der finner han mange videoer som Ricky har filmet av Lester som trener (men bare de som var med Lester). Deretter ser han ut av vinduet og ser noe som tilsynelatende er Ricky som har oralsex med Lester i Lesters garasje. (I virkeligheten er det Ricky som rekker over en pose med narkotika til Lester). Ricky kommer tilbake, og Frank banker ham opp og tvinger ham til å si sannheten: om han er homofil eller ikke. Ricky bruker denne muligheten til å slippe unna sin misbrukende far og «innrømmer» at han er homo.
Angela kommer på besøk og havner i en krangel med både Ricky og Jane, noe som resulterer i at Angela skjeller ut begge to og kaller dem «raringer» før hun stikker av. I samme øyeblikk kommer Frank bort til Lesters garasje, der Lester står, og setter i gang med å kysse ham, hvorpå Lester raskt avbryter og rolig forteller Frank at han har misforstått.
Lester finner deretter Angela gråtende. Han kysser henne og begynner å forføre henne. Lester stopper derimot sitt forsøk på å forføre henne når hun innrømmer at hun er jomfru: han sier at han ikke har samvittighet til å ta jomfrudommen hennes. I stedet inviterer han Angela inn på kjøkkenet der de tar noe å drikke og noe å spise. Angela spør Lester om han er lykkelig. Han svarer ja og innser at han er blitt mye mindre kynisk. Angela går på badet. Lester kikker på et familiebilde fra den stunden alle var lykkelige og smiler. I samme stund blir det rettet en pistol mot hodet hans, og seeren hører et pistolskudd, men ser ikke hvem som skjøt.
Temaer
Et av de viktigste temaene i filmen er frihet og ansvar. Alle ekteskap i denne filmen bærer på mye ulykkelighet, men alle utenomekteskapelige forhold (det homofile paret i begynnelsen, Ricky og Jane, Carolyn og Buddy til de slår opp) virker lykkelige. Lester blir «lykkelig» når han blir forelsket i Angela og dermed bryter ekteskapet. Det samme gjør Carolyn når hun blir sammen med Buddy.
Homofili er også et viktig tema. Frank er veldig fiendtlig mot både det homofile paret og mot Ricky og Lester sitt «forhold», men man finner ut at det er på grunn av selvhating: han er nemlig skap-homofil selv. Han vet nok ikke at han er det selv og han gjør alt for å skille seg mest mulig fra homofile. Han bruker ennhver anledning til å vise folk at han hater homofile for å hindre at folk mistenker han for å være «unormal». Ifølge Chris Cooper, skuespilleren som spilte Frank, eksisterte det et tidlig utkast av manuskriptet der Franks homofile tendenser var mye mer utbrodert. I dette handlet det blant annet om at Frank hadde en homofil elsker som døde i Vietnam.
Normalitet og folks oppfatning av hva som er vakkert og ikke vakkert er også et viktig tema.
Kritikk
Filmen fikk meget god kritikk av anmeldere. Steven Spielberg (en av grunnleggerne til DreamWorks, et av selskapene bak filmen) skal angivelig ha sagt at den var en av de beste filmene han hadde sett på årevis; Anette Bening, en av hovedrolleninnehaverne, gråt da hun så filmen.
Bobsleigh under Vinter-OL 1956
Under Vinter-OL 1956 i Cortina d'Ampezzo ble det arrangert to øvelser i bobsleigh.
John Olav Nilsen
John Olav Nilsen (født 1982) er en norsk vokalist, poet, musiker, tekstforfatter, låtskriver og produsent.
Han er oppvokst i Loddefjord i Bergen vest. Tidlig i karrieren var han med i rapgruppa Freakshow. Han ble kjent for flere etter å ha etablert bandet John Olav Nilsen & Gjengen, som platedebuterte høsten 2009 og ble oppløst i 2013. Han ble nominert til årets tekstforfatter i 2012 av Spellemannprisen. I 2016 startet han John Olav Nilsen & Nordsjøen.
Andre prosjekter
Våren/høsten 2014 og 2015 er han aktuell med teaterstykket Sånne som oss. Dette er skrevet av Frode Grytten og er basert på tekstene og tekstuniverset til Nilsen. Stykket er gitt ut i bokformat av Forlaget Oktober. Nilsen bidrar også med tekst i samlingen kjenn ditt hjarta falla - VÅRE VAKRASTE DIKT utgitt av Samlaget.
Han har også gjort design og fotografi for blant annet Fjorden Baby!, Jonas V, True I.T.C., John Olav Nilsen & Nordsjøen
Jari Mantila
Jari Mantila (født 14. juli 1971 i Kotka) er en tidligere finsk kombinertløper.
Mantila debuterte i verdenscupen i 1992 ved å komme på tolvteplass i Lahtis. Den første pallplasseringen i internasjonal sammenheng kom under VM 1995 i Thunder Bay, der han tok sølvmedaljen, bare slått av nordmannen Fred Børre Lundberg.
I 1999 oppnådde ikke Mantila like gode individuelle plasseringer, sesongens høydepunkt ble verdensmestertittelen i lagkonkurransen under VM i Ramsau. Han tok sin siste pallplassering i et verdenscuprenn i 2000 i Oberwiesenthal, der han kom på tredjeplass etter Samppa Lajunen og Bjarte Engen Vik.
I sin siste sesong som aktiv kom Mantila bare unntaksvis blant de 20 beste i verdenscupen. Han ble likevel tatt ut til OL i Salt Lake City. Sammen med Samppa Lajunen, Hannu Manninen und Jaakko Tallus tok han gull lagkonkurransen, foran det tyske laget. I mars 2002 gikk Mantila sin siste verdenscupkonkurranse i Oslo.
Ugandas flagg
Ugandas flagg ble tatt i bruk 9. oktober 1962, den dagen Uganda fikk sin uavhengighet fra Storbritannia. Flagget består av seks like brede, horisontale striper i fargene (ovenfra og ned) svart, gult, rødt, svart, gult og rødt. I midten av flagget er nasjonalsymbolet avbildet, en gråkronetrane på hvit bakgrunn.
Jean-Baptiste Maunier
Jean-Baptiste Maunier (født 22. desember 1990 i Brignoles i Var) er en fransk skuespiller og sanger. Maunier har vært med i fjernsynsfilmer som Hellphone og Mathieu og korguttene (Les Choristes). Han har også medvirket i musikkgrupper, samt arbeidet med veldedighet for å finansiere organisasjonen Les Restos du Cœur.
Nordisk R1a Y-DNA-prosjekt
Nordisk R1a Y-DNA-prosjekt (engelsk Nordic R1a Y-DNA Project) er et privat initiativ med opprinnelse i Norge, med det formål å bruke DNA-sekvensiering av det mannlige Y-kromosom til å påvise slektskap mellom medlemmer av haplogruppen R1a.
Formål
Prosjektet ønsker blant annet å oppnå følgende mål:
Bakgrunn
Opprinnelsen til prosjektet kan spores til meldingen «DNA og slektsforskning» på DIS-Norges Slektsforum, hvor det sprang ut en egen diskusjonsgruppe for R1a; yDNA Haplogruppe R1a i Norge. Gjennom en parallell e-postkorrespondanse ble prosjektet konsolidert gjennom en prosess hvor et formål ble skissert og en rekke lenker og referanser til litteratur på området ble utvekslet mellom de initielle deltakere.
Logg
2007-12-13 -Wikipediaside opprettet
2007-11-15 -Prosjektet starter opp med initielle medlemmer
Hva vet vi om haplogruppen R1a?
R1a (Y-DNA) er en spesifikk sekvens av nukleotider i det mannlige Y-kromosom og en Y-kromosom haplogruppe som er identifisert av den genetiske markøren M17. R1a oppstod som en enkelt mutasjon i en spesifikk persons arvestoff. Denne personen er å betrakte som opphavet til alle individer som siden har båret R1a, og nedstammer fra haplogruppe R1.
R1a er en undergruppe av Haplogruppe R1 (M173).
Ferrarbreen
Ferrarbreen er en antarktisk isbre omkring 65 km lang som renner fra platået Victoria Land vest for Royal Society Range og ned til New Harbor i McMurdo-sundet. Isbreen gjør en østlig sving nordøst for Knobhead, hvor den går sammen med Taylorbreen. Derfra fortsetter den østover langs den sørlige siden av Kukri Hills til New Harbour.
Breen ble oppdaget under Discovery-ekspedisjonen, ledet av Robert Falcon Scott, og ble oppkalt etter Hartley T. Ferrar, en av ekspedisjonens geologer. Navnet Ferrarbreen ble opprinnelig gitt både til den delen av breen nedenfor den østlige svingen og til den nåværende Taylorbreen. Griffith Taylor, en av ekspedisjonens geologer under Terra Nova-ekspedisjonen, fant imidlertid bevis for at disse to ikke var to deler av en enkelt isbre, men to isbreer som møtte hverandre. Med denne oppdagelsen ga Scott navnene Ferrarbreen og Taylorbreen som i dag hovedsakelig brukes; Taylorbreen gjør en venstresving ved Cavendish Rocks og renner østover langs den nordlige siden av Kukri Hills.
Nordisk R1a Y-DNA-prosjekt
R1a i Norge
Dupuy 389i + 3 = FamilyTreeDNA 389i
Dupuy 389i + 3 + 389ii = FamilyTreeDNA 389ii
De mest vanlige dataene (modal) for R1a i Norge er (Ref. 2):
R1a undergrupper
[http://freepages.genealogy.rootsweb.com/~gallgaedhil/haplo_r1a_two.htm Ref. 3]
Bruneis flagg
Bruneis flagg ble tatt i bruk 29. september 1959, da landet var et britisk protektorat, og ble beholdt da landet fikk sin uavhengighet 1. januar 1984. Flagget har Bruneis riksvåpen i sentrum, på en gul bakgrunn med to diagonale striper (en hvit og en svart).
Den røde plass
Den røde plass (på russisk: Красная площадь, Krásnaja plósjtsjad) er en plass i Russlands hovedstad Moskva. I sovjettiden ble den brukt til store militærparader. Kreml ligger ved Den røde plass.
På æreskirkegården foran Kreml ligger blant annet Leonid Bresjnev, Josef Stalin, Maksim Gorkij, Clara Zetkin og Jurij Gagarin begravet.
Navnet kom opprinnelig ikke fra fargen rød. Ordet krasnaja betydde på gammelrussisk både vakker og rød.
Plassen kom i 1991 med på verdensarvlista til UNESCO.
Rett ved plassen ligger Vasilijkatedralen.
28. mai 1987 landet tyskeren Mathias Rust på broen Vasilevski Spusk like ved Den røde plass med et småfly, hvoretter han takset småflyet til Den røde plass, hvor han ble pågrepet.
Equinox
Equinox er et norsk thrash metal-band fra Fredrikstad som ble dannet i 1987.
Historie
Bandets første inkarnasjon bestod av Grim Stene (gitar/sang), Ragnar «Raggen» Westin (trommer) og Skule Stene (bass). Alle tre var ex-Rebellion medlemmer. I 1988 kom Tommy Skarning med som ekstra gitarist.
På Labyrinth-platen var Tommy Skarning ute, og Ragnar Westin var byttet ut med Jørn Wangsholm.
I 2018 gjorde bandet et comeback på Tons of Rock-festivalen i Halden.
Haenschia
Systematisk inndeling
Disse artene ble før regnet til slekten Pteronymia.
Bjørnar Teigen
Bjørnar Lisether Teigen (født 29. juni 1971) er en norsk skuespiller og dramatiker. Han spilte Lauritz i komiserien Hos Martin på som ble sendt på TV 2. Han spilte også i den norske filmen Import-eksport i 2005 som han ble nominert til Amandaprisen for Årets mannlige skuespiller.
Han hadde sitt store gjennombrudd på scene i Historia om ein landsby av den spanske dramatikeren Lope de Vega, som Don Rodrigo Tellez de Giron, stormeister i Calatrava-ordenen på Det norske teatret i 1997. Han var ferdig utdannet skuespiller i 1995 ved Teaterhøgskolen i Oslo. Han har tidligere vært ansatt ved Teatret vårt i Molde og ved Riksteatret.
Kolkos
Kolkos, kolkhos eller kolkhoz (norsk transkripsjon av russisk колхо́з, forkortelse for коллективное хозяйство, kollektivnoje khosjajstvo) var kollektivbruk i det tidligere Sovjetunionen,  en form for storskala landbruksdrift organisert som et samvirke som forvaltet det sosialistiske, kollektive medlemskapet.
Bjørnar Teigen
Teigen er medlem av Dramatikerforbundet og har fått antatt 3 helaftens stykker som er spilt i Norge, Sverige og Tyskland.
I 2003 ble han tildelt Heddastipendet som årets debutant for sitt teaterstykke Det tredje tegnet på Teatret vårt. Teigen er fra Svarstad i Vestfold.
Kolkos
Ordet kolkhoz er en sammentrekning av коллекти́вное хозя́йство som betyr 'kollektivhushold' og oversettes gjerne som 'kollektivbruk'. Det er en driftsform for jordbruk der et antall bønder har bruksrett til jorda og dyrker den i fellesskap. Dette var en av organisasjonsformene for landbruksproduksjonen i Sovjetunionen og i flere østeuropeiske land. Formelt var kollektivbruket en frivillig sammenslutning av bønder i en landsby eller en gruppe landsbyer, et kooperativ. Medlemmene i en kolkos kaltes kolkosnik (колхозник, hunnkjønnsform колхозница).
Historie
De første kolkhozene ble etablert på frivillig basis etter den russiske revolusjonen i 1917. Parallelt med bolsjevikenes revolusjon i byene skjedde det en storstilt ekspropriasjon av jord på landsbygda. I 1928 var det 25 millioner gårdsbruk i Sovjetunionen, men kun 1 % var frivillig kollektivisert. I november 1929 presset Stalin gjennom, som offisiell politikk, full kollektivisering i hele unionen, og erkærte kort tid etter at kulakkene skulle utryddes som klasse. Dette ble startskuddet for fullskala tvangskollektivisering av alle enkeltbønder i tråd med Josef Stalins femårsplan. Professor Stephen Kotkin mener hovedmotivet bak var rent ideologisk. Stalin var for eksempel fullt klar over at den amerikanske modellen ville gi det man ønsket - effektiv storskaladrift. Men man bygger ikke sosialismen kun i byene og lar store deler av landsbygda være privateid.
I 1936 var kollektiviseringen av landbruket i hovedsak gjennomført. Den sikret den sovjetrussiske regjeringa politisk og økonomisk kontroll over landsbygda, sikret forsyninga av mat og frigjorde arbeidskraft til industri og anlegg. Medlemmene i en kolkhoz var formelt sett innehavere av produksjonsmidlene, som de eide sammen. Jorda tilhørte derimot staten, som hadde stor innflytelse på kolkhozene gjennom kommunistpartiets rett til å utnevne ledere for samvirkene. Kolkhozene ble pålagt produksjonsmål og måtte levere varene til priser som var fastsatt av staten.
I 1991 var det ca. 29 000 kollektivbruk i Sovjetunionen. De nye republikkene som oppstod etter at Sovjetunionen ble oppløst dette året, har i ulik grad satt i verk privatisering av jorda. Kollektivbruk finnes ellers i Israel (kibbutz), Kina og i enkelte land i den tredje verden.
Jordbrukskollektiv finnes ellers i Israel (kibbutz), Kina og i enkelte land i den tredje verden.
Seminolesjøen
Seminolesjøen er et vannreservoar lokalisert i de sørvestlige områdene av Georgia, mot grensen av Florida. Sjøens overflate har en størrelse på 37 500 dekar (152 km²).
Humphrey Guinness
Humphrey Patrick Guinness (født 24. mars 1902, død 10. februar 1986) var en britisk polospiller som deltok i de olympiske leker 1936 i Berlin.
Guinness vant en olympisk sølvmedalje i polo under OL 1936 i Berlin. Det var femte og siste gang polo var med som olympisk sport. Fem nasjoner stilte med lag. Guinness var med på det britiske laget som kom på andreplass i poloturneringen bak Argentina. De vant over Mexico med 13-11 i den innledende runden men tapte i finalen mot Argentina med 0-11. De andre spillerne på laget var David Dawnay, Bryan Fowler og William Hinde. Guinness spilte begge Storbritannias kamper.
Eland
Eland (Taurotragus oryx) er verdens største antilopeart, utbredt på savannene i det sørlige Afrika. Tilhører gruppa okser (Bovidae).
Sør-Rondane
Sør-Rondane kan referere til
Eland
Elanden er planteeter og drøvtygger, den lever av gress og busker i åpent skogslandskap og på de halvtørre savannene i Sør-Afrika, Namibia og tilstøtende land lengre nord. Akasie er en skattet vekst for elanden. Dyrene holder seg unna ørken, skog og sumpområder. Den kan bli to meter høy og veier 600–900 kg.
Svangerskapstiden er 9 måneder og en enkelt kalv fødes til alle årstider. Voksne hunner holder til i store flokker med ulikt antall dyr, yngre hanner lever isolert i små flokker på 3-4 dyr, og eldre hanner lever alene. Regelmessig tilbringer hannene noen timer eller opptil et par uker i flokken av hunner. Levealderen er 15-20 år.
For Those About to Rock (We Salute You) (andre betydninger)
For Those About to Rock har flere betydninger:
Fremont Street
Fremont Street er en gate i Las Vegas, Nevada og er byens nest mest kjente gate (etter Las Vegas Strip). I likhet med The Strip er Fremont Street også dominert av kasinoer. Den er oppkalt etter oppdageren John C. Frémont.
Chris Rankin
Christopher William Rankin (født 8. november 1983 i New Zealand) er en britisk skuespiller, som er mest kjent for rollen som «Perry Wiltersen» i Harry Potter-filmene.
Saupstad
Saupstad er et av distriktene i Heimdal bydel i Trondheim kommune, om lag én mil sør for Trondheim sentrum. Bydelen er kommunens tettest befolkede område, og består ellers av områdene Kolstad og Huseby. Saupstad grenser ellers mot Heimdal i sør, Kolstad i nord og med Bymarka og Huseby mot vest, mens Bjørndalen ligger mot øst.
I dagligtale skiller ikke folk flest på navnet Kolstad og Saupstad, da grensene er noe flytende og lokaliteter med de begges navn går over i hverandre. Begge navnene kommer fra tidligere gårdsbruk som lå i området. Navnet kommer fra norrønt saup, «kjernemelk» eller et elvenavn av stammen súpa, «drikke».
William Hinde
Robert William Norris Hinde (født 25. juni 1900, død 13. juli 1981) var en britisk polospiller som deltok i de olympiske leker 1936 i Berlin.
Saupstad
Historie
Saupstad gård er nevnt for første gang rundt 1530 og tilhørte da erkebiskopen. Saupstad ble krongods under reformasjonen, og fra 1660-årene var Saupstad under eie av slekten Schøller. I 1770 ble gården delt i flere deler, hvor gnr. 197/4 ble selveierbruk, mens gnr. 197/1 ble solgt til selveie i 1790.
Området bestod av dyrket mark og noen mindre skogområder i hovedsak tilhørende de nærliggende gårdene Søbstad nordre og Søbstad søndre fra 1940-tallet og fremover, da de første eneboligene ble bygget langs Søbstadvegen med spredning nordover fra Heimdal. Området tilhørte de nordligste delene av Leinstrand kommune frem til 1964, da det ble innlemmet i Trondheim. Startskuddet for utviklingen av drabantbyer i Trondheim kom med generalplanen rundt 1965, hvor blant annet områdene mellom Saupstad og Flatåsen skulle bygges ut med en konsentrert og helhetlig bebyggelse.
Utbyggingen av grunnen rundt Kolstad tok til fra 1969 og like etter på Saupstad på begynnelsen av 1970-tallet ved at det først ble etablert flere borettslag og deretter bygget lavblokker både i kjeder rundt tun og rene firkanttun. Utbyggingen av hele Saupstad ble gjort med en tydelig struktur og klare prinsipper om livsløp, og utbyggingen bestod ellers av offentlige utbygginger som skoler, barnehager, idrettsanlegg, svømmehall og friområder. Også et lokalsenter ble bygget opp på Saupstad, hvor det også kom sykehjem, bibliotek, nærbutikker, offentlige tjenester og bensinstasjon. Et særtrekk for både Kolstad og Saupstad er at biltrafikken ble holdt utenfor de lukkede tunene, og at veien Saupstadringen fungerer som en ringveg og tilkomstveg for hele bydelsområdet.
Saupstad har etter 2012 blitt modernisert og fornyet på flere områder, hvor bydelen sammen med Kolstad har blitt en del av en områdesatsning i regi av Trondheim kommune på grunn av levekårsutfordringer. Blant annet har man bygget flere nye skoler med nye Heimdal videregående skole, og hvor de to gamle barneskolene Kolstad skole og Saupstad skole ble slått sammen til nye Huseby barneskole i tillegg til ny Huseby ungdomsskole i samme bygg som skal stå klar våren 2021. I forbindelse med den nye videregående skolen ble det også bygget en ny flerbruksshall i samme bygg som går under navnet Kolstad Arena.
Noe infrastruktur i området har også blitt oppgradert de siste årene, blant annet i forbindelse med innføringen og utbyggingen av Metrobuss i Trondheim, hvor Saupstad har busstopp både i Kongsvegen (Husebytunet hlp) og Saupstadringen (med Saupstadsenteret hlp, Casper Lundes veg hlp og Midteggen hlp).
Saupstad-Kolstad ble utnevnt som en av tre finalister til prisen for Norges mest attraktive sted i 2021.
Godfrey & Nash
GN (for Godfrey & Nash) var et bilmerke som ble produsert fra 1911 til 1925.
Bilen ble bygd av G.N. Ltd i Storbritannia. Den hadde fasongen til en bil, men var en krysning av motorsykkel og bil. Dermed ble det en rimelig, men kvikk bil.
De lagde under 200 biler fram til første verdenskrig, men etter krigen ble slike biler populære. Produksjonen økte til 50 per uke, selv om prisen hadde økt til over 300 pund. Etterhvert ble prisen for høy, og kundene ønsket mer beskyttelse mot vær og vind. Dessuten kom Austin med sin Seven i 1923 til kun 165 pund. GN måtte legge ned virksomheten, og Godfred gikk til bilprodusenten HRG, mens Frazer-Nash begynte å lage biler med sitt eget navn.
Søve gruver
Søve gruver er et nedlagt gruveanlegg i Fensfeltet nær Ulefoss i Vestfold og Telemark fylke.
«Cappelengangen» ligger ved Søvestranda og «Hydrogangen» ligger mellom Søvestranda og Tangen.
Drifta var basert på kalksteinsmineralet søvitt, som ble oppdaget i 1920. I 1921 publiserte professor C.W. Brøgger sitt store verk Das Fengebiet in Telemark, Norwegen. Der introduserte han benevnelsen «søvitt». I 1934 analyserte to andre geologer, dr. Brøgger og Harald Bjørlykke, prøver av søvitten fra Søve. De fant ut at steinen inneholdt mye nioboksid, men analyseresultatene vakte ikke allmenn interesse.
Kalksteinen i Søve gruver inneholder 0,8 % niob, forbundet med svovelkis og magnetitt foruten små mengder med uran og thorium. Søvitten inneholder dessuten mellom 10 og 12 % apatitt.
2. verdenskrig
Under 2. verdenskrig ble det mangel på råstoff til produksjon av kunstgjødsel, og søvittens innhold av fosfor og kalk gjorde mineralet interessant som gjødselråstoff. I juni 1942 mottok Norsk Hydros anlegg på Herøya 50 tonn søvitt fra Søve gruver, og startet forsøk på å fremstille gjødsel til landbruket med utgangspunkt i dette råstoffet. Arkivmaterialet som kan dokumentere resultatene av disse forsøkene var unntatt fra offentlig innsyn frem til 2005, i likhet med dokumenter som omhandler den tyske okkupasjonsmaktens forsøk på å utnytte niobforekomstene i Søve gruver. Norsk Hydro var skeptisk til om søvittforekomstene i Søve egnet seg til å drive effektiv gjødselproduksjon, og innstilte forsøkene i 1944. Tyskerne fortsatte imidlertid å utvikle raketter som krevde tilgang på niob, og Søve gruver fikk dermed en strategisk betydning for den tyske krigsmakten. I juli 1943 ankom en gruppe tyske geologer Ulefoss. De skulle undersøke om nioben fra Søve gruver kunne benyttes i framstillingen av de såkalte V1- og V2-rakettene, som Hitler få uker tidligere hadde gitt høyeste prioritet etter å ha skrinlagt ambisjonene om å utvikle atomvåpen.
Parallelt med at de tyske geologene undersøkte niob-forekomstene i Søve gruver, arbeidet ingeniørstudenten Ragnar Winsnes fra Skien på oppdrag fra de allierte med å avdekke tyskernes V1- og V2-program på tysk jord. Winsnes var student i Dresden, og ble involvert i denne etterretningsvirksomheten av den østerrikske kjemikeren Paul Rosbaud, som var agent for det britiske MI6.
Etterkrigstiden
Produksjonsnivået var til tider opp til 100 000 til 130 000 tonn i året. Av denne massen fikk de på det meste tatt ut ca. 350–400 tonn niob. Den totale arbeidsstokken var på 110 gruvearbeidere og 15 funksjonærer. Gruvedriften pågikk frem til 1963, da gruva ble nedlagt.
Liabø
Liabøen, eller Liabø, er tettsted i Heim kommune i Trøndelag. Liabø var administrasjonssenter i den tidligere Halsa kommune i Møre og Romsdal. Tettstedet har innbyggere per 1. januar. På stedet finner vi kommunens rådhus, bank, samt butikker og café. Det ligger også et helsebygg på stedet. 300 meter nord for senteret, finner vi Halsa barne- og ungdomsskole, og Halsahallen, som er en stor flerbrukshall.
E39 går gjennom stedet.
Pyranometer
Navnet pyranometer stammer fra de greske ordene pyr som betyr «brann» og ano som betyr «himmel».
Et typisk pyranometer krever ikke ekstern kraft til å drives.
Patrice Bernier
Patrice Bernier (født 23. september 1979 i Montréal) er en canadisk fotballspiller som spiller for danske FC Nordsjælland.
Han har tidligere spilt i Norge, der han startet sin karriere i Moss før han gikk over til Tromsø. Sommeren 2007 var han lysten på spill i en større liga enn Tippeligaen, og valgte en overgang til Kjetil Rekdals Kaiserslautern. I sesongen 2008/09 gikk han til danske FC Nordsjælland.
Bethnal Green undergrunnsstasjon
Bethnal Green undergrunnsstasjon er en stasjon i Londons undergrunnsbane. Stasjonen ble åpnet den 4. desember 1946 som en del av forlengelsen av Central-linjen. Før åpning ble den brukt som tilfluktsrom under annen verdenskrig, og 3. mars 1943 omkom 173 mennesker som forsøkte å ta seg ned til tilfluktsrommet under et luftangrep.
Guri
Guri er et norsk kvinnenavn dannet som en kortform av Gudfrid, som har opprinnelse i de norrøne ordene guð eller goð, «guder», og fríðr, «vakker». Den norrøne formen av navnet var Guðríðr. Guri har fra 1989 hatt norsk navnedag 6. mai.
Utbredelse
De norrøne formene Guðfríðr og Gyríðr er blant de ti vanligste kvinnenavnene kjent fra runeinnskripsjoner i Norden, Storbritannia og Irland, så navnet var antakelig svært utbredt i vikingtiden. Formene Gudrid og Gyrid var vanlige i Norge i middelalderen. Over 90 forskjellige kvinner med disse navnene er nevnt i Regesta Norvegica. Formen Guri er kjent brukt fra 1300-tallet og var et populært navn på jentebarn i Norge på 1600- og 1700-tallet og begynnelsen av 1800-tallet.
Kjente personer med navnet
Personene i listen er ordnet kronologisk etter fødselsår.
Beijings underjordiske by
Beijings underjordiske by er et enormt nettverk av tunneler og saler og rom til alle slags bruk som ble bygget i Beijing på ordre fra Mao Zedong. Den underjordiske by var en forberedelse på en fryktet krig mot Sovjetunionen, og kunne i teorien få plass til 40 prosent av byens daværende befolkning. Byggeordren kom i 1969 da det var trefninger mellom kineserne og sovjeterne om Zhenbao-øya i grenseelven Heilongjiang. Det var meningen at anlegget skulle motstå atombomber.
Tunnelene ble bygd mellom 1969 og 1979, og mer enn 300 000 borgere, deriblant skolebarn, gjorde en innsats. Tunnelene har en samlet lengde på over 30 kilometer og dekker et areal på 85 kvadratkilometer åtte til atten meter under bakken. Det ha om lag ett tusen saler som skal kunne motstå bombeangrep. Noe kart over tunnelnettet er ikke blitt gjort alment tilgjengelig, men det antas at tunnelene knytter sammen hele det sentrale Beijing og har utløpere til høydene vest for byen.
Det gjenstår i dag (2008) én inngang til undergrunnen, mens det tidligere var tre for almenheten, i tillegg til en mengde små innganger fra boliger og kontorer. Det gis nå omvisninger i anlegget, fra nedgangen ved gaten Xi Damochanjie nr 62. Man kan få se noen av rommene ment som lagerrom og forretninger, restauranter, klinikker, skoler, teatere, lesesaler og fabrikker. Anlegget hadde ofgså en bane for rulleskøyter, lager for korn og olje, barbersalonger og ent soppdyrkingsanlegg – ettersom sopp kan vokse selv om det ikke er mye lys.
Det antas at anlegget ble brukt av regjeringsledelsen under kulturrevolusjonen for å komme seg lettere rundt i byen. Styrker fra Folkets frigjøringshær benyttet det da de forberedte seg på å slå ned demonstrasjonene på Tiananmenplassen i 1989.
Tärendöälven
Tärendöälven, eller Tärendö älv, (tornedalsfinsk: Täränönväylä, finsk: Tärännönjoki) er ei elv i Norrbottens län i Sverige. Den er en av de få bifurkasjonene i Norden. Bifurkasjoner av denne typen, som ligger langt fra munningen, og ender i ei helt annen elv, finnes få av i hele verden. Man pleier å sammenligne Tärendöälven med Casiquiare-kanalen i Brasil. Elva fører ved Junosuando mer enn halvparten av Torneälvens vannføring over til Kalixälven.
Hydrazin
Hydrazin (NH2)2 er et giftig og kreftfremkallende stoff, som lukter som ammoniakk, hvorfra det også utvinnes, men dets kjemiske egenskaper minner mer om vann. Det anvendes blant annet i rakettdrivstoff.
Ved forsøksdyr er det påvist kreft i neseslimhinnen, lunger, blodkar og tykktarm.
Lordkansler
Lordkansler (engelsk: Lord Chancellor, formelt Lord High Chancellor of Great Britain) er et av de høyeste embeter i Storbritannias regjering. Lordkansleren utnevnes av monarken etter råd fra statsministeren. Det skal normalt utnevnes en adelig person, men det er ikke noe lovmessig hinder for at andre utnevnes. Lordkansleren er den nest høyeste rangerte høyere statsoffiser, rangert kun etter riksdrotten (Lord High Steward). Før opprettelse av den britiske unionen i 1707 var det adskilte lordkanslere for England og Wales, for Skottland og for Irland.
Ansvarsområder
Ansvarsområdene inkluderer:
Tony Blairs regjering foreslo å avskaffe embetet, ettersom det ligger svært mye makt i det samtidig som det står på siden av det folkevalgte styret. Forslaget om dette ble lagt fram i Underhuset, men det ble modifisert slik at embetetsansvaret ble innskrenket fremfor at man avskaffet det.
I stedet for en lordkansler kan det utnevnes en storseglbevarer. Dette embetet innebærer samme ansvar og myndighet som lordkanslerens; den eneste forskjellen ligger i hvordan man utnevnes. I tillegg er det mulig å la en komité i fellesskap utføre lordkanslerens oppgaver. Siden det 19. århundre har disse alternative mulighetene ikke vært brukt.
Historie
Embetet har sitt opphav i det karolingiske monarkiet, hvor en kansler fungerte som vokter av kongens segl. I England ble det innført senest ved normannernes erobring i 1066, og kanskje tidligere. Noen kilder oppgir at den første lordkansleren i England var Angmendus, utnevnt i 605, det vil se lenge før England oppsto som en samlet statsdannelse, noe som gjør det til en tvilsom opplysning. Andre kilder oppgir at den første som utnevnte en lordkansler var Edvard Bekjenneren, som døde i 1066; dette plasserer opprettelsen i årene rett før normannernes invasjon.
Johnnie & Jack
Johnnie & Jack var en amerikansk country-duett bestående av Johnnie Wright (født 13. mai 1914) og Jack Anglin (13. mai 1916 – mars 1963). Mellom 1951 og 1962 gav duoen ut flere singler via RCA Victor Records, inkludert hitten «(Oh Baby Mine) I Get So Lonely». Etter Anglins død i en bilulykke i 1963 ble Johnnie Wright en soloartist, og havnet på toppen av countrylistene i 1965 med «Hello Vietnam».
Ditto (pokémon)
Ditto er en oppdikta figur i serien Pokémon. Den blei introdusert i 1. generasjon, og er av typen normal. Den er nummer 132 i den nasjonale pokédexen.
Ditto ser ut som en rosa klump. Den har ikke noen tydelige former, men har en svakt bølgete form. Den har to små prikker som øyne, og en liten munn.
LE (postområde)
LE er et postområde i og rundt Leicester i England. Det dekker blant annet Coalville, Hinckley, Leicester, Loughborough, Lutterworth, Market Harborough, Oakham, Melton Mowbray og Wigston.
Postdistrikter
Tabellen viser postdistriktene med de viktigste byer og landsbyer.
Europavei 471
Europavei 471 går mellom Mukačeve og Lviv i Ukraina. Veiens lengde er rundt 210 km.
Obstetrikk og gynekologi
Obstetrikk (fra Latin obstare å stå ved) og gynekologi (fra gresk gyneka = kvinne) utgjør en medisinsk spesialitet som tar omsorg for de kvinnelige kjønnsorganer i sin ikke-gravide og gravide tilstand. Fagfeltet kalles på norsk vanligvis «fødselshjelp og kvinnesykdommer». I Norge er det en fem-årig videreutdannelse etter fullført turnustjeneste for å bli legespesialist i feltet. I USA har spesialister i obstetrikk og gynekologi fire års spesialistutdannelse.
Ved norske sykehus kan det være et skille mellom fødeavdelingen og gynekologisk avdeling selv om det er samme leger som har vakt ved begge avdelingene.
Djupdalen og Kjaglidalen naturreservat
Djupdalen og Kjaglidalen naturreservat ligger i Hole og Bærum kommuner i Viken. Det ble opprettet 20. mars 2015 ved en sammenslåing av Djupdalen landskapsvernområde og Kjaglidalen naturreservat, som begge ble vernet den 14. juni 2002. Det nye naturreservatet har et areal på 4 436 dekar. Formålet med naturreservatet er å bevare et område som utgjør en spesiell geologisk forkastning med bergarten rombeporfyr, og som inneholder truet, sjelden og sårbar natur.
Verneområdet består av en forkastningsdal som strekker seg fra Isi avfallsanlegg i nord-nordvestlig retning mot Bureheim. Dalen er V-formet og dalbunnen er preget av Isielva og dens arbeid. Noen steder er dalsidene så bratte at dalen danner juv. Djupedalen, som i Bærum går over i Kjaglidalen, er en vill dal der berggrunnen består av den spesielle bergarten rombeporfyr. Skogen domineres av gran med innslag av edelløvskog. De sørlige deler av dalen huser et usedvanlig stort mangfold av vegetasjonstyper, plantearter og plantesamfunn. I tillegg finnes en rekke sjeldne og plantegeografisk interessante arter.
Djupdalen har i tidligere tider vært benyttet til beite, jakt og fiske. Nede i dalen finnes spor etter bosetninger og livlig ferdsel mens de øvre delene har vært mindre brukt.
Vernet av dalen har først og fremst vært begrunnet utfra geologiske kriterier. Djupdalen er det eneste området hvor det finnes en komplett lagserie av lavabergartene på Krokskogen. Det var her en først forsto dannelsesrekkefølgen og oppbygningen av lavabergartene som bredte seg ut over Krokskogen i permtiden for 250 mill. år siden. Området egner seg derfor godt til geologisk forskning og undervisning.
Ski-VM 2015 – 15 kilometer skiathlon kvinner
Ski-VM 2015 – 15 kilometer skiathlon kvinner ble avholdt 21. februar 2015 på Lugnets skidstadion i Falun.
Resultat
Langrennet startet kl. 13:00.
Færøyenes riksvåpen
Færøyenes riksvåpen (færøysk: Skjaldarmerki Føroya) er et våpenskjold med en vær (veðrur) i sølv på blå bunn. Våpenet blir ofte bare kalt Veðrur.
Væren er det eldste politiske symbolet på Færøyene. Den kjennes fra lagrettemennenes segl fra 1300-tallet og fra stolene i Ólavskirkjan i Kirkjubøur fra 1400-tallet. Seglet ble brukt gjennom middelalderen og frem til det gamle Lagtinget ble oppløst i 1816. Med Hjemmestyreloven av 1948 ble seglet tatt i bruk igjen, ikke av det nye Lagtinget, men av Færøyenes regjering, ettersom regjeringssjefens tittel er løgmaður, «lagmann». Selget var rundt og i sort og hvitt med påskriften Føroya landsstýri. I 2003 kom riksvåpenet i en ny utgave som et skjold med farger fra Færøyenes flagg. Motivet er likt, men ikke det samme som i Gotlands landskapsvåpen som har en bukk med en korsfane.
Bærent Bærentsen
Bærent Bærentsen (født 16. januar 1825 på Sund på Færøyene, død 6. desember 1896 i København) var en færøysk infanterioffiser, offentlig tjenestemann og politiker. Han var valgt til det danske Folketinget fra Færøyene 1872–1884.
Currywurst
Currywurst er en stekt eller fritert kokepølse eller bratwurst som vanligvis blir servert oppskåret og med en saus av ketsjup eller tomatpuré og i tillegg karripulver. Annet tilbehør er rundstykker eller pommes frites. Currywursten regnes å ha sitt opphav i Berlin, men har spredt seg til store deler av Tyskland.
Bærent Bærentsen
Bakgrunn
Han ble født inn i Færøyenes øvre bondestand som sønn av gårdbruker Bærent Jacobsen og hustru Helene Marie Elisabeth Jensdatter på storgården Sund, nord for Tórshavn. Blant hans søsken var kjøpmann og folketingsmann Enok Bærentsen, som var far til Færøyenes amtmann og landstingsmann Christian Bærentsen.
Han giftet seg med Anna Dorothea Carol Bilsted, datter av regimentskvartermester Carl Jacob Troels Bilsted i Fredericia.
Currywurst
Historie
Herta Heuwer regnes som currywurstens oppfinner. Ifølge hennes egne opplysninger tilbød hun fra sin pølsevogn (tysk: Imbiss) første gang 4. september 1949 stekt kokepølse med en saus av tomatpuré, karripulver, Worcestershiresauce og annet tilbehør. I januar 1959 fikk hun varemerkebeskyttelse for Chillup som navn på sausen. Herta Heuwers pølsekiosk holdt til i Kaiser-Friedrich-Strasse 59 og utviklet seg til en institusjon. Kiosken var åpen dag og natt og beskjeftiget på det beste inntil 19 salgsdamer. Firmaet Kraft Foods prøvde å sikre seg retten til oppskriften, men ble avvist. I 2003 ble det ved salgsstedet (Kantstrasse 101) opprettet en minneplakett over Hertha Heuwer.
Bærent Bærentsen
Militær
Foreldrene ønsket egentlig at han skulle bli prest. Etter studentereksamen i Rønne tok han en høyere militær utdannelse i Danmark, «utvilsomt som første færøying». Han fikk rang av premierløytnant i 1854, kaptein i 1879 og oberstløytnant i 1887.
Currywurst
Historie
Det tyske Currywurstmuseet ble åpnet 15. august 2009 i Berlin.
Currywurst i Berlin
Currywursten i Berlin finnes i to grunnleggende ulike varianter: med eller uten tarm. De pølsene som i begynnelsen ble brukt med tarm var saltet og lettrøkt og besto av finmalt svinekjøtt og delvis også storfekjøtt.
Pølsene blir stekt og deretter fritert. Før servering blir pølsen kuttet i passe stykker. En av de tradisjonsrike pølseboder i Berlin som Krasselt i Steglitz serverer imidlertid pølsen kuttet i to og med en trestikke som bestikk. Pølsen blir overøst med saus og bestrødd rikelig med karripulver (eventuelt motsatt). Det kan også tilføyes kajennepepper og bestillingen skal da være scharf (skarp) eller extra scharf. Det kan også bestilles med paprika og bestillingen lyder da mit Körnern. Annet tilbehør er Worcestershiresauce eller scharfen Zwiebeln (løk med chili).
I Øst-Berlin ble currywursten kjent i 1960-årene, bl.a. gjennom Konnopke’s Imbiss. I DDR ble retten tilbudt bare uten tarm, antakelig fordi tarm var mangelvare.
Currywurst i Ruhrområdet
I Ruhrområdet og området omkring blir currywurst laget av bratwurst. Pølsene som kjøpes hele blir delt på stedet av en kuttemaskin. Denne pølsekuttemaskinen ble utviklet av Friedhelm Selbach i Radevormwald i 1963.
Det er i dette området ikke vanlig å bruke paprika, men i stedet kajennepepper. Etter ønske kan det også tilsettes en sjasjlyksaus.
VW-Currywurst
Currywursten i VW-kantinen i Wolfsburg er viden kjent. Den første currybockwurst ble laget der i 1973. Hvert år produseres millioner av pølser. I 2008 var produksjonen 3,5 millioner. Suksessen kommer muligvis av en særlig krydderblanding i ketsjupen. VW-currywursten kan ses i currywurstmuseet.
Bærent Bærentsen
Militær
Bærentsen hadde en sterk dansknasjonal holdning og sympatiserte med det danske Højre. «Det er antagelig at Venstres likegyldighet for forsvarssaken, dets lunkne interesse for kunst og vitenskap, har medvirket vesentligst til å anvise den idealt anlagte Bærentsen sin plass», bemerket Henrik Wulff. Bærentsen stilte som folketingskandidat på Færøyene i 1872 og vant overlegent over den danske flåtekapteinen N. Jacobsen, som ikke hadde noen forbindelse til øyene. Ifølge Folketingstidende hadde han ordet i Folketinget en rekke ganger, men den danske interessen for Færøyene var i denne perioden laber. Han ble gjenvalgt frem til 1884, da han ble utfordret av sin forgjenger, den moderate høyremannen O.P. Effersøe. De delte antageligvis høyrestemmene mellom seg, så de tapte begge to for venstremannen Johan Henrik Schrøter.
Currywurst
Currywurst i politikken
I forbindelse med kritikken av muligheten for å ta patent på liv anmeldte Greenpeace i 2002 krav på patent på Riktig lekre currywurst
Currywurst i kunsten
Uwe Timm skrev i 1993 en novelle kalt Die Entdeckung der Currywurst.
Norrström
Norrström er ei kort elv i Stockholm og det primære utløpet fra Mälaren til Østersjøen og den vannveien som ga opphav til grunnleggelsen av Stockholm.
Norrström begynner i Riddarfjärden ved Strömsborg, hvor Vasabron nå strekker seg. Ved Helgeandsholmen deler Norrström seg i to grener som har hver sin barriere for å regulere vannføringen. I den sørlige grenen, Stallkanalen, holdes vannet tilbake, og mesteparten av vannføringen går via den nordre grenen, som ved Norrbro danner små stryk. Etter Helgeandsholmen og strykene ved Norrbro går Norrström over i et bredere og roligere løp. Her begynner Strömmen som strekker seg en bit videre ut i Saltsjön. Norrström slutter ved Strömbron.
Norrström har gitt navn til nedbørfeltet som dannes av Mälaren og Hjälmaren med tilhørende vassdrag. Nedbørfeltet er på 22 650 km². Regnet etter middelvannføringen på 160 m³/s er Norrström Sveriges tiende største elv. Blant de største tilløpselvene til Mälaren er Eskilstunaån, Arbogaån, Kolbäcksån og Fyrisån.
I Norrström fanges hundrevis av laks og sjøørret hvert år og sportfiskere er et vanlig syn. I år 2000 ble det tatt en laks her som veide nesten 22 kg. Det finns over 30 ulike fiskeslag i Norrström, noe som gjør den til det artrikeste fiskeområdet i Stockholmsregionen. Siden 1970-tallet har det vært drevet en aktiv fiskeforvaltning, og laks og sjøørret er blitt satt ut.
Tegneserie
Tegneserie er en kunstart der en historie eller situasjon blir skildret gjennom flere tegninger eller bilderuter som er stilt etter hverandre i en rekkefølge eller serie. Tegneserier er vanligvis tegnet og utstyrt med korte tekster, gjerne i form av snakkebobler, men kan også bestå av for eksempel manipulerte fotografier og utelukkende grafiske symboler. Noen definerer tegneserier som en kommunikasjonsform der en forener billed- og fortellingskunst, mens andre betrakter tegneseriene som en selvstendig kunstart, en egen litterær sjanger og et eget massemedium på linje med film, avistegning, bildebøker og andre fortellende bildeuttrykk. Moderne tegneserier oppstod sist på 1800-tallet som magasinillustrasjoner der en kort, morsom historie eller episode ble oppdelt i flere småbilder for å vise et tidsforløp. Det har siden blitt laget en enorm mengde tegneserier med stor variasjon i innhold, form og stiluttrykk. Tegneserier kan omfatte alt fra korte vitsestriper i aviser og blader til kompliserte føljetonger i egne hefter og tykke bøker. Tegningene kan være enkle eller detaljerte, i farger eller svart-hvitt, være banale brukstegninger eller mer kunstnerisk utformet. Innholdet er først og fremst underholdende og oftest humoristisk eller spennende.
I løpet av 1900-tallet har tegneserien med sin lett tilgjengelige form blitt svært populær over store deler av verden, ikke minst blant barn og unge. Det er også blitt skapt et stort antall serier og tegneseriefigurer som har blitt kjent i populærkulturen, både internasjonalt og innen enkeltland.
Tegneserien fikk sitt store gjennombrudd på 1950-tallet, med krigs- og westernserier som de mest dominerende. På 1960-tallet var det superheltseriene som dominerte, mens 1970-tallet var albumenes gullalder og tegneserienes desiderte høydepunkt i Norge. På 1980-tallet begynte den stagnasjonen som har fortsatt siden. Serier med humor var de som klarte seg best på 1990-tallet.
Bakgrunn
{|
Fra kunst- og kulturhistorien kjenner man flere eksempler på bildeuttrykk som benytter de samme virkemidlene som tegneseriene for å fortelle en historie ved hjelp av bilder (og tekst). Såvel forhistoriske hulemalerier og veggdekor og relieffer fra oldtidas Egypt og Mesopotamia såvel som middelalderens Bayeux-teppet og den fortellende kirkekunsten kan ha likheter med tegneserier. Det var imidlertid først på 1800-tallet, da det oppstod billigere og mer effektive trykketeknikker og dermed moderne massekommunikasjon, at det ble vanlig med Illustrerte fortellinger i blader og bøker, enten det gjaldt vittighetsblader, avis- og karikaturtegninger beregnet for voksne eller billedbøker for barn. Disse formene dannet det direkte grunnlaget for utviklinga av seinere tiders tegneserier.
I tegneseriens spede barndom ble den imidlertid ikke ansett som et seriøst medium eller en selvstendig sjanger, men isteden oversett som ubetydelig eller uinteressant. Det er derfor usikkert å si når den første egentlige tegneserien oppstod eller hva som var det. Den tyske tegneren Wilhelm Busch (1832-1908) skapte flere humoristiske og viltre billedbøker der teksten var skrevet på vers og illustrasjonene var vignettpregede pennetegninger i en tydelig serie. Disse regnes som forløpere for vår tids tegneserier, ikke minst hans historie om rampeguttene Max und Moritz fra 1865 som ble forbildet for Knoll og Tott, verdens eldste tegneserie som fortsatt utgis med nye episoder. Knoll og Tott blir av mange også oppfattet som den første serien, men den sveitsiske tegneren Rodolphe Töpffer hadde allerede på 1820-tallet laget illustrerte fortellinger med tegenseriepreg. I 1896 fikk Richard Outcault trykket en serie i New York Journal som het Hogans Alley. Dette var den første tegneserien som hadde et fast persongalleri, med personer som The Yellow Kid. Hva som var den første tegneserien vil likevel avhenge av hvordan man definerer fenomenet.
Den første til å definere tegneserier som en egen kunstart, var den amerikanske tegneserietegneren fra mellomkrigstidstiden, Will Eisner, noe som skapte kontrovers. Tegneserier ble sett på som lett underholdning i avisene og ble betraktet som noe enkelt og banalt. Det må nevnes at Eisner, som var en meget god historieforteller, laget mange dystre fortellinger som ikke var banale.
Motstand
Blant de skarpeste kritikerne av tegneserier var den tysk-amerikanske psykiateren Fredric Wertham (1895-1981) som påstod at det var sammenheng mellom ungdomskriminalitet og tegneserielesning. Boken hans, The Seduction of the Innocent fra 1954, førte til at det ble opprettet en comics code med strenge retningslinjer for hva man kunne vise i en tegneserie.
På denne bakgrunnen nedsatte den danske undervisningsministeren Julius Bomholt 27. januar 1955 et utvalg som skulle tilrettelegge en bekjempelse av «kulørt litteratur», dvs. tegneserier. Som undervisningsdepartementets representant i utvalget satt kontorsjef Vagn Jensen, så engasjert at han anbefalte å vedta lover mot tegneserier. Han fremla et forslag om opp til ett års fengsel for å spre «skrifter, som enten ved sitt emne eller den måten det behandles på, kan virke forrående, herunder forvirrende eller nedbrytende på barns og ungdoms oppfatning av hva man kan eller bør gjøre». Loven skulle ikke gjelde for lovbrytere som handlet i «egenskap av innehaver av foreldremyndighet». Foreldre kunne altså kjøpe det påstått skadelige lesestoffet til sine barn. Betenkningen, kjent som «den kulørte betenkning», kom i 1960, men vakte ingen interesse i den danske befolkning, og ble bare omtalt i noen få aviser. I 1956 sluttet Norge seg til et felles nordisk kontaktutvalg for bekjempelse av tegneserier, der Vagn Jensen var formann. Kontaktutvalget mente det burde investeres kr 50.000 årlig til bekjempelse af tegneseriene.
Tegneserier verden rundt
Det har tradisjonelt vært tre store skoler innen internasjonal seriekunst; USA, Japan og Frankrike/Belgia.
USA
På siden av det amerikanske stormarkedet har man hele tiden hatt flere smalere serier. Mange av disse har fått kultstatus, og noen har til og med blitt meget populære, både i hjemlandet og i resten av verden. Noen eksempler er Will Eisners album som ble gitt ut sent på 70-tallet og tidlig på 80-tallet, Neil Gaimans serier om The Sandman, Harvey Pekars American Splendor, Art Spiegelmans tidligere serier og noen humorstripeserier som Scott Adams' Dilbert.
Chile
Den chilenske tegneserieen om Condorito er populær over hele Latin-Amerika.