cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Jaufre Rudel
Ettermæle
I sin samtid og nære ettertid møtte Jaufres poesi liten anerkjennelse, eksempelvis kritiserte Marcabru (før 1127–1148), Peire d'Alvernha (aktiv rundt 1170) og Raimbaut d'Aurenga (1147–1173) ham for bruken av mystiske elementer og drev gjøn med Jaufres avstandsbaserte kjærlighetsliv. Men legenden om Jaufres amor de lonh og romantiske endelikt passet perfekt inn i den europeiske romantikkens motivkrets, og han ble til slutt kjent også utenfor Frankrike. Diktere som Heinrich Heine, Algernon Swinburne, Ludwig Uhland og Giosuè Carducci tok opp mannen og myten i sine dikt. Edmond Rostands benytter seg av stoff fra Jaufres vida i versedramaet La Princesse lointaine (1895), men lar Hodiernas avviste datter Melisende overta rollen som Jaufres love interest - hun ble spilt av Sarah Bernhardt. Også Amin Maaloufs libretto til Kaija Saariahos opera L'Amour de loin (Festspillene i Salzburg år 2000) tar for seg beretningen om Jaufres liv. Alfred Döblin siterer historien i sin siste roman, Hamlet oder Die lange Nacht nimmt ein Ende (dtv 1956, s. 45f.), og legger til noe egenprodusert fiksjon.
Peder Jensen Lodehat
Peder Jensen Lodehat (død 19. oktober 1416) var en dansk biskop og politiker.
Etter Margrethes død, kidnappet han liket hennes fra Sorø klosterkirke og bragte det til Roskilde. Han fortsatte å arbeide som statsmann også under kong Erik av Pommern, og som rikets øverste kansler deltok han i danehoffet i Nyborg i 1413.
Ca. 1400 oppførte han herregården Gjorslev på Stevns, og han stiftet et alter i Århus domkirke. I Roskilde opprettet han Sankt Sigfrids kapell i nordre tårn, hvor han i 1416 ble begravet ved siden av sin bror Andreas og søsteren Cecilia.
Erik Bisgaard
Erik Bisgaard (født 25. januar 1890, død 21. juni 1987) var en dansk roer som deltok i OL 1912 i Stockholm.
Bisgaard vant en olympisk bronsemedalje i roing under OL 1912 i Stockholm. Han var med på den danske båten som kom på tredjeplass i firer med styrmann. De tapte tapte semifinalen til den tyske fireren med roerne fra roklubben «Ludwigshafener Ruderverein», som siden vant finalen over den britiske båten med mannskap fra «Thames Rowing Club».
Roerne på den danske båten fra «Polyteknisk Roklub» var Erik Bisgaard, Rasmus Frandsen, Mikael Simonsen, Poul Thymann og Ejgil Clemmensen som styrmann.
HM Passport Office
’s Passport Office er en avdeling i Home Office med ansvar for utstedelse av pass til britiske statsborgere og andre personer med ulike kategorier britisk nasjonalitet. Avdelingen har 3,180 ansatte (2013) og syv regionkontorer i tillegg til hovedkontoret i London.
General Register Office for England and Wales
General Register Office for England and Wales er siden 2008 en del HM Passport Office og produserer attester for livsbegivenheter slik som fødsler, dødsfall, ekteskap og sivile partnerskap i England og Wales.
Keiserinne Xiaozheyi
Xiaozheyi (kinesisk: 孝哲毅皇后阿鲁特氏), også kjent som Jiashun, opprinnelig navn Alute, født 25. juli 1854, død 27. mars 1875), var en keiserinne i Kina. Hun var gift med Tongzhi-keiseren.
Hun var datter av Chong Ji av den mongolske Aluteklanen, som var kjent for sin klassiske dannelse og tjenestegjorde ved keiserhoffet og som også var hennes lærer. Som barn ble hun kjent for sine kunnskaper of talent for poesi, litteratur, musikk og maling og ble ansett som vakker og av høy moral. Hun ble utvalgt til å være keiserens ektefelle den 15. september 1872.
Tom Lister jr.
Thomas Duane Lister jr. (født 24. juni 1958 i Compton i California, død 10. desember 2020 i Marina del Rey i California) var en amerikansk skuespiller.
Emory University School of Law
Emory University School of Law (også kalt Emory Law eller ELS) er det juridiske fakultetet ved Emory University, et privat forskningsuniversitet i USA. Det blir rangert som nr. 22 blant de juridiske fakultetene av U.S. News & World Report og regnes som et «first tier» juridisk fakultet. Det er også blant de juridiske fakultetene med høyest skolepenger (høyere enn Harvard). I 2007-2008 lå inntaksprosenten på 23% av søkerne.
Darko Planinić
Darko Planinić (født 22. november 1990) er en kroatisk basketballspiller.
Vest-apache
Vest-apache er et sørathabaskisk språk som tales av omkring 14,000 vestlige apacher i den østlige delen av det sentrale Arizona. Det er omkring 6,000 talende i San Carlos reservatet og 7,000 som lever i Fort Apache indianerreservarer. Goodwin (1938) hevder at vestapache er inndelt i fem dialektgrupper:
Darko Planinić
Han representerte Kroatia under Sommer-OL 2016 i Rio de Janeiro, der han endte på femteplass med det kroatiske landslaget. .
Vest-apache
Andre forskere har ikke funnet noe språklig bevis for fem dialektgrupper, men opererer med tre dialketgrupper:
Emory University School of Law
Emory Law er kjent for sin offensive mangfoldspolitikk, med nesten 50 % kvinnelige studenter og rundt 32 % studenter fra underrepresenterte grupper. Ca. 60 % av studentene kommer fra utenfor det sørøstlige USA (hvor Emory ligger).. Emory Law har nasjonalt og internasjonalt ledende forskningsmiljøer innen konkursrett, miljørett, feministisk rettsteori, opphavsrett, folkerett og forholdet mellom rett og religion.
Stewart Brain
Stewart Brain (født 4. januar 1962) er en australsk judoka.
Han representerte Australia under Sommer-OL 1988 i Seoul, der han ble nummer 11 i lettvekt.
Downsizing
Downsizing er en amerikansk spillefilm regissert av Alexander Payne, og skrevet av Payne og Jim Taylor. Filmen hadde premiere 25. desember 2017.
Downsizing er en satire der en mann innser at han vil få et bedre liv dersom han krymper.
Filmingen av Downsizing begynte 1. april 2016 i Ontario i Canada. Det vil også bli filmet i Omaha i Nebraska, Los Angeles i California og Trollfjorden i Norge.
Sammendrag
I fremtiden, på jakt etter en metode for å løse overbefolkning og global oppvarming, finner Dr. Jørgen Asbjørnsen opp en prosess han kaller for "downsizing" som går ut på å krympe mennesker til en høyde på bare 12,7 centimeter. Jørgen og hans kone Anne-Helene er blant de første menneskene som tester ut dette, så snart prosessen er bevist trygg, og demonstrerer planen deres for resten av verden. Paul og Audrey Safranek, ett ektepar i Omaha med økonomiske problemer, møter Dave og Carol Johnson, som også har "nedbemannet" seg selv. Paul og Audrey, som undersøker mulighetene for nedbemanning, blir enige om å gjennomgå prosessen. De flytter til Leisureland i New Mexico, et av de mest populære lokalsamfunnene for små individer. Etter å ha gjennomgått sin "nedbemanning" mottar Paul en samtale fra Audrey. Hun forteller at hun ikke var i stand til å gjennomføre hennes prosedyre, og at hun ønsker å forlate ham.
Ett år senere er Paul bosatt i sin nye leilighet, en "nedbemanning" fra herskapshuset han opprinnelig skulle dele med Audrey. Men Audrey tok med seg sin andel av alle eiendelene deres. I tillegg krympet Pauls andel av eiendommen ytterligere på grunn av skilsmisse-oppgjør. Ved en bursdagsfest har Paul en diskusjon med Dave, og forteller at han angrer på beslutningen om nedbemanning. Like etter slår Paul opp med kjæresten sin, og deltar på en annen fest arrangert av naboen Dušan. Neste morgen oppdager Paul at Dušans hushjelp er Ngoc Lan Tran, en politisk aktivist fra Vietnam som ble fengslet og "nedbemmanet" mot hennes vilje. Ngoc Lan var den eneste overlevende etter et forsøk på menneskesmugling til USA, og hun fikk det ene benet sitt amputert ved ankomst.
Paul forsøker å hjelpe Ngoc Lan med det nye protese-beinet hennes, og besøker huset hennes i en slum utenfor i Leisureland. Etter å ha hjulpet Ngoc Lans døende venn, forsøker Paul å reparere Ngoc Lans protese-bein. Men han ødelegger protesen, og dette gjør henne ute av stand til å arbeide. Ngoc Lan har fått internasjonal oppmerksomhet etter hennes ankomst til USA, inkludert personlig korrespondanse fra oppfinneren av Downsizing, Dr. Jørgen Asbjørnsen, som tidligere hadde invitert henne til Norge for å uttrykke beklagelse over hvordan prosedyren hans ble misbrukt mot Ngoc Lan. Dr. Asbjørnsen kunngjør at menneskeheten er dødsdømt, ettersom all den globale oppvarmingen ikke kan forhindres, og dette vil resultere i utryddelse av hele menneskeheten.
Trigger (album)
Trigger er et musikkalbum med Beranek, utgitt i 1984.
Luís Onmura
Luís Onmura (født 29. juni 1960) er en brasiliansk judoka.
Han representerte Brasil under Sommer-OL 1988 i Seoul, der han ble nummer 13 i lettvekt.
Han tok bronse under Sommer-OL 1984.
Miro Bilan
Miro Bilan (født 21. juli 1989) er en kroatisk basketballspiller.
Han representerte Kroatia under Sommer-OL 2016 i Rio de Janeiro, der han endte på femteplass med det kroatiske landslaget. .
2012 KT42
er en asteroide oppdaget av Alex R. Gibbs ved Mt. Lemmon Survey (del av Catalina Sky Survey) med en 1,5-m reflector + CCD den 28. mai 2012. Asteroiden var nært Jorden 29. mai 2012, med en avstand på bare ~14,440 km over planetens overflate. Dette betyr at 2012 KT42 kom på innsiden av Clark Beltet av geosynkrone satellitter. Asteroiden var den 28. mai 2012 på 6.-plass når det gjelder nærgående himmellegemer av denne typen til Jorden. Det var ingen fare for noen kollisjon med Jorden. vil passere omtrent 0,01 AU (1,500,000 km) fra Venus 8. juli 2012.
Det er anslått at et nedslag ville tilsvar en eksplosjon i atmosfæren tilsvarende 11 kilotonn TNT, omtrent som Hiroshimas Little Boy. Asteroiden ville fordampet på samme måten som tilsvarende nedslag som skjer omtrent en gang i året. Et objekt med en sammenlignbar størrelse forårsaket Sutters Mill meteoritten i California 22. april 2012. Den ble fjernet fra Sentry risikotabell 30. mai 2012.
Friday (1995)
Friday er en amerikansk komediefilm fra 1995 regissert av F. Gary Gray og skrevet av Ice Cube og DJ Pooh.
Filmen følger en typisk dag i livet til Craig Jones, en noenlunde normal fyr med noen sprø venner. Som Smokey, som har 24 timer til å betale tilbake Big Worm, South Central's styggeste kjeltring, ellers. Problemet er at ingen ser ut til å ha penger til å gi dem. Etter hvert som tiden tikker bort, falmer sjansen disse vennene noen gang vil se lørdag igjen. Filmen er den første delen i Friday-franchisen.
Cidnopus
Cidnopus er en slekt av biller som hører til familien smellere (Elateridae).
Utseende
Middelsstore (6 - 12 millimeter), avlange, mørke smellere. Oversiden er fint hårete. Hodet er kort og bredt, med små fasettøyne. Antennene er 11-leddete, knapt så lange som hodet + pronotum, litt utvidete. Brystskjoldet (pronotum) er rundet sett ovenfra, gjerne omtrent så langt som bredt, blankt og ganske tett og fint punktert. Sidekantene er tydelig markerte, og bakhjørnene litt tilbaketrukket. Dekkvingene er langsmale, omtrent så brede som brystskjoldet, med kraftige lengdestriper.
Larvene er sylindriske, glatte med en voksaktige overflate og spredte hår, gjerne rød- eller gulaktige. Hodet er noe flatt med fremoverstrakte kjever. Det bakerste leddet har vanligvis et par kraftige utvekster av varierende form. Beina er ganske korte.
Levevis
Artenes larver lever i jorda, der de eter planterøtter.
Skadedyr og nyttedyr
Noen arter av tannsmellere er brysomme skadedyr i jord- og hagebruk fordi larvene (kjølmark) spiser røtter.
Utbredelse
Slekten er utbredt i den palearktiske sone. De norske arten er funnet ved Oslofjorden.
Padling under Stillehavslekene 1999
Padling under Stillehavslekene 1999. Padling var en av flere sporter som var med i de ellevte stillehavslekene som ble arrangert i Guam i perioden 29. mai til 12. juni 1999. Det var andre gangen som padling var med på programmet under stillehavslekene. Det var ti øvelser, fem for menn og fem for kvinner. Fransk Polynesia ble beste nasjon, de vant alle ti gullmedaljene.
Federico Vizcarra
Federico Vizcarra (født 25. november 1964) er en meksikansk judoka.
Han representerte Mexico under Sommer-OL 1988 i Seoul, der han ble nummer 13 i lettvekt.
VM i kunstløp 2012
VM i kunstløp 2012. Verdensmesterskapet i kunstløp for menn, kvinner, parløp og isdans ble arrangert i Nice i Frankrike 26. mars til 1. april 2012.
Željko Šakić
Željko Šakić (født 14. april 1988) er en kroatisk basketballspiller.
Han representerte Kroatia under Sommer-OL 2016 i Rio de Janeiro, der han endte på femteplass med det kroatiske landslaget. .
Olaf Stapledon
William Olaf Stapledon (født 10. mai 1886 i Seacombe i Wallasey på Wirralhalvøya i Cheshire, død 6. september 1950 i Caldy i Cheshire) var en britisk filosof og science fictionforfatter. Han fikk sin doktorgrad i filosofi og psykologi ved University of Liverpool og publiserte i 1929 «A Modern Theory of Ethics» i tidsskriftet Philosophy volume 4, issue 15, juli 1929, utgitt av Cambridge University Press.
Gjennom utgivelser som romanene Last and First Men: A Story of the Near and Far Future (1930) og Star Maker (1937) har Stapledon introdusert en rekke ideer, emner og konsepter til science fiction-genren.
Hugo d’Assunção
Hugo d'Assunção (født 8. november 1958) er en portugisisk judoka.
Luke Hall
Luke Hall (født 16. april 1989) er en eswatinisk svømmer som spesialiserer seg i fristil. Han representerte landet sitt under Sommer-OL 2012 i London, der han røk ut i de innledende rundene på 50 meter fri.
Rønvik bydel
Rønvik, eller Rønvika, er en bydel i Bodø. Bydelen hadde, per 3. november 2001, 8,434 innbyggere og dekker et område på 3,72 km². Bydelen ligger vest og nordvest for sentrum i Bodø by, og er blant Bodøs sentrumsnære bydeler, også kjent som Indre by. Siden bydelen ligger så sentrumsnært har ikke bydelen så mange drabantbyer, kun to, Flatvoll og Rønvikleira. Bydelen har åtte andre boligstrøk, og to sammenhengende industriområder. Bydelens navn kommer fra bukta innerst i byens havnebasseng, som nå ligger kunstig inndemmet, med kun en smal åpning i vest for skipstrafikk. Rønvik var opprinnelig kun den nordvestlige delen av bydelen, men navnets definisjon ble, i tiden mens området var jordbruksområde, alt av jordbruk som strekte seg nordøst for Bodø by, til sørøst mot nåværende Grønnåsen bydel. Det meste av Rønvik er urbanisert, men i sørøst finnes fortsatt jordbruksarealer, som etter kommunes planer skal bli omregulert til blant annet boligområder.
Variasjonen blant alder og nordmenn er større enn andre bydeler, mye på grunn av bydelens store areal, og fordi det på 40- og 50-tallet ble bygget villaer, mens den enorme boligetterspørselen på 60- og 70-tallet ga gode muligheter for både rekkehus og leiligheter. Etter årtusenskiftet har boligbyggingen begynt å tatt av i Rønvik Vest, mens i Rønvik Øst ligger fortsatt flere mål med jordbruksarealer som sakte blir ombygd til boliger, og en naturlig følge er at det bygges mer leiligheter i Rønvik Øst enn i Rønvik Vest. Det etniske sammensetningen i bydelen er mindre enn i andre bydeler, mye grunnet at Rønvik ligger sentrumsnært og at Rønvik er den eneste bydelen som grenser til sentrum som er bygd som forstadsområde og ikke som byområde.
Geografi
Bydelen ligger nordvest i Bodø. Sentralt i bydelen er det flatt og velegnet for jordbruk, så øst for bydelen ligger gårder på det som kalles Rønvikjordene, blant annet Bodin gård. Mye av bydelen ligger altså rundt 10 til 30 meter over havet. Nord for bydelen ligger fjellene Pollfjellet, Rønvikfjellet og Keiservarden, der de to sistnevnte er populære turmål for innbyggerne over hele byen. Rønvikfjellet og stien opp mot Keiservarden er de mest trafikkerte stiene i hele Nord-Norge, og Bodø er den byen med flest aktive i forhold til innbyggertallet i hele Norge. Det er bygget hus oppover fjellsiden i Rønvik, så de høyeste husene ligger rundt 100 meter over havet.
Geologi
Mye av Rønviks berggrunn er fylitt, mens Kvalvika og Burøya består av glimmergneis, de vestlige delene av Nedre Rønvik består av eklogitt og amfibolitt, mens Vollen, Langåsen og deler av Flatvoll og Kleiva består av eklogitt.
Klima
Bydelens klima kan variere veldig fra hvor man er i bydelen om vinteren. Befinner man seg på Burøya, som strekker seg ut og danner Bodø havnebassengs nordre grense, vil det være mindre snø og opp til tre grader varmere enn hvis man er på Vollen, som ligger lenger fra havet.
Dyre- og planteliv
Siden hele Rønvik har vært dyrket mark før det ble bebygd område er det biologiske mangfoldet heller lite, og tilnærmet likt over hele bydelen. Unntaket er de nye strøkene som er bygd oppover fjellskråningen opp mot Rønvikfjellet og på Langåsen, der det mangfoldet er i større grad variert. Grunnen til dette er at disse områdene ikke er egnet for jordbruk, og har vært skog før bebyggelsen.
Rønvik er et ganske grønt område i forhold til nabobydelene, som sentrum, Stormyra og Østbyen. Grunnen er at de bydelene ble bygd på 1960-tallet i bykommunen Bodø, mens Rønvik ble bygd opp i en landkommune, og det var større hager med trær og busker.
De vanligste tresorten i Rønvik er eik og bjørk, og langs den vestre bydelsgrensen er det vanlig med fjellbjørk. Gran og Furu vokser også i enkelte deler av bydelen, som vest for Nedre Rønvik, i skogene Ekornskogen og Trollskogen.
Befolkning
Det finnes ingen opptelling etter hvor mange som bor i Bodøs bydeler, men det er beregnet til at det bor rundt 7500 i Rønvik, av disse bor 2750 nord for jernbanen, mens 4750 bor sør for jernbanen. Befolkningstettheten i bydelen er rundt 1875 innb./km², noe som er betydeligere lavere enn Bodø by som helhet, der tettheten er 2467 innb./km².
Det er et veldig stort mangfold av både overklasse og middelsklasse i den grad disse begrepene eksistere i bydelen. Underklassen er i mindre grad representert, grunnet høye boligpriser. Rønvik er ikke kjent for sosiale klasser, tvert imot for dens mangfoldige bebyggelsen. På Reinsletta er det alt fra rike villaer, både gamle og moderne, og det finnes flere rekkehus og leilighetskomplekser. I Nedre Rønvik finnes det store blokker og små villaer. Det er også aldersboliger og rekkehus. Vollen består av rekkehus, mens opp mot fjellsiden mot Rønvikfjellet finnes både store og små villaer. De moderne områdene i Rønvik, som på østsiden av Langåsen og helt sørøst på Reinsletta bygges det mye rekkehus og leiligheter i høyblokker.
Siden det er et så stort mangfold i bebyggelse bor det både eldre, småbarnsforeldre og middelaldrene i bydelen, og bydelen ligger foran de fleste andre bydelene på sosialt mangfold. Rønvik er også kjent for sin vennlighet og er et relativt rolig boligstrøk i forhold til de mer sentrumsnære strøkene i andre bydeler.
Rønvik Øst og Vest
Fra slutten av 1800-tallet, ble Rønvik delt i to, Rønvik Øst og Rønvik Vest. Skillet var ei grense mellom eiendommene som var markert med rundt ti meter udyrket mark. Dette skillet skal ha gått fra mellom Flatvoll og Vollen og fulgt en rett linje ned sørover, litt øst for Kirkeveien. Siden dette området nå er bebygd fins ikke dette skillet mer, men det moderne skillet har blitt Kirkeveien, videre langs Nordstrandveien til Flatvollbrua, også fulgt jernbanen østover langs Fjellveien, som går parallelt med jernbanen, til Fjellveien 44, og ta nordover oppover Årnesveien til bygrensen. Fjellveien 44, som er et leilighetskompleks, er både i Rønvik Øst og Vest, der 44A er i øst og 44B er i vest. Et annet unntak er Årnesveien 2, som regnes til Rønvik Øst, selv om resten av veien ligger i Rønvik Vest.
Chalumeau
Chalumeau (pl. chalumeaux) er et treblåseinstrument med enkelt rørblad som var populært i seinbarokken og som rundt år 1700 ble utviklet videre til klarinett.
Chalumeau har et sylindrisk rør med sju fingerhull på oversida og et tommelhull under. Plasseringen av tonehullene gjør overblåsing umulig, og historiske instrumenter har et toneomfang på bare en stor none. På grunn av det begrensede omfanget lages det instrumenter i ulike størrelser, fra bass til sopran.
Rundt år 1700 føyde Johann Christoph Denner til et ekstra fingerhull og to klaffer, noe som økte toneomfanget til en undesim og gjorde overblåsing mulig. Med denne endringen er Denner blitt kreditert for å ha funnet opp klarinetten.
Liste over ordførere i Fedje
Liste over ordførere i Fedje. Fedje kommune i Hordaland ble utskilt fra Austrheim i 1947.
Chalumeau
Chalumeauens klang er svakere og åpnere enn klarinettens. Tonehøyden er en oktav lavere enn en blokkfløyte av samme lengde.
Rønvik bydel
Rønvik Øst og Vest
Burøya og Kvalvika, som tradisjonelt ikke har vært en del av Rønvik, danner sammen det som er blitt Rønvik Nord. Rønvikleira derimot, som hele tiden har vært ei lang fjære, er blitt medregnet som Rønvik Vest, siden Vest alltid har hatt kyst.
Chalumeau
Skalmeie er språklig beslektet med chalumeau, men de må ikke forveksles: skalmeien er et konisk boret dobbeltrørinstrument og forgjenger til oboen.
Noen komposisjoner for chalumeau
Av andre komponister som skrev for chalumeau er Agostino Steffani, Attilio Ariosti, Antonio Caldara, Giovanni Battista Bononcini, Jan Dismas Zelenka, Christoph Graupner og Giuseppe Antonio Paganelli
Rønvik bydel
Strøk
Bydel Rønvik er delt inn i strøk der noen er store, mens noen er små. De fleste strøkene er boligområder på grunn av bydelens sentrumsnære plassering, men bydelen har to drabantbyer. Her er et kart over strøkene.
Kvalvika er det nordligste strøket, og ligger litt avskilt fra resten av bydelen av en berghaug som ikke er tilrettelagt for boligbebyggelse på grunn av en innvendig bunker fra andre verdenskrig. Strøket ligger, som navnet tilsier, innerst i en vik, og har bydelens lokale strand. Strøket ligger lunt, men nærmeste nabo er hovedveien inn til Bodø fra nord. Strøket har villabebyggelse, med variert størrelse på tomt og hus.
Burøya er Rønviks nordvestligste strøk, og er Nyholmen og Burøya forent med fastlandet av oppbygd leire. Strøket er relativt lite, og har industrihavn og fabrikker. Ytterst på Nyholmen ligger Nyholms Skandse, en festning fra som skulle beskytte Bodø fra britene under Napoleonskrigen. Den ble bygd opp etter originale tegninger som ble funnet på stedet.
Rønvikleira er en av drabantbyene i bydelen og ligger nordvest i bydelen. Rønvikleira er et resultat av at leire ble fraktet til den lange stranda mellom Burøya og Bodøhalvøya for å muliggjøre for kai i Bodø. Oppbygningen i leire går helt fra sentrum til Burøya, som nå er blitt fastland. Sør på Rønvikleira ligger Bodø stasjon og ferge- og hurtigruteterminalen. I nord finnes mange større varehus og butikker. Det er lite bebyggelse i strøket, men noen blokker finnes ved Nordstrandveien.
Nedre Rønvik er et stort strøk nord i bydelen, og er et veldig variert strøk. Bebyggelsen har alt fra høyblokksleiligheter, til villaer, til rekkehus. Rønvik skole ligger sentralt i strøket med den nedlagte lærerhøgskolen ved siden av. Innen november 2012 var det vedtatt å bygge en drabantby på lærerskolens grunn, men planene ble endret da Nordland fylkeskommune offentliggjorde at det skal bygges en ny videregående skole i bygget.
Flatvoll er bydelens andre drabantby og ligger sentralt, rett nord for midt i bydelen. Drabantbyen har daglivarebutikk, hundemat- og hundekennelforretning, kiosk, barnehage, frikirke, baderomsforhandler, legekontor og pizzeria. De eldste bebyggelsene fra 1970-tallet er rekkehus, mens det bygges moderne høyblokksleiligheter der det er tilgjengelig areal. Nord i drabantbyen ligger en stor gresslette med grill, lekeplass og forballmål for blokkene.
Solvoll er et lite strøk helt vest i bydelen, og ligger nærmest sentrum. Det er ingen definisjon mellom Solvoll og Reinsletta, i motsetning til de andre strøkene i Rønvik. Bebyggelsen består for det meste av villaer, men enkelte rekkehus og leilighetskomplekser forekommer blant villaene.
Reinsletta er et stort strøk og er veldig variert i bebyggelsen. Gamle gårder og herskapshus med store hager er nærmeste nabo til rekkehus og toetasjes leilighetskomplekser. På østkanten av strøket bygges blokkene. Reinsletta er også på mange måter en blindvei, for strøket har ingen hovedveier, bare boliggater.
Myrvoll ligger sør i Rønvik, rundt midt på. Strøket består av eneboliger og noen få rekkehus. Det er relativt smalt mellom husene i strøket, mens på åsen er avstandene betydeligere lengre. Strøket ligger rett ved Saltvern skole. Strøket ligger sentralt i bydelen, og består av boligbebyggelse. Myrvoll ble bygd som boligstrøk på slutten av 60-tallet og består av villaer. Helt i nord, mot drabantbyen Flatvoll fins det noen leiligheter. Tilnærmet alle husene består av bordplater av tre og har møner.
Kleiva ligger nordøst for Saltvern skole og består av villabebyggelse fra 1960-tallet. Strøket har enkelte rekkehus, og sentralt i strøket ligger en ås med lekepark og opplyst akebakke. Kleiva har også gitt navn til Kleivaveien, som er en av de viktigste veiene i Rønvik Øst.
Vollen er et strøk øst i bydelen og består av et flatt parti med rekkehus. Vollen er definert som alt sør for Fjellveien og nord for jernbanelinjen. Strøket har to barnehager og to lekeplasser. Mange av rekkehusene ble bygd opp av Bodø kommune samtidig for å stoppe den enorme boligetterspørselen i byen, og var der allerede på tidlig 60-tall, før utbebyggelsen av Rønvik Øst hadde begynt.
Stordalen er bebyggelsen i dalsøkket mellom Årlokken og Langåsen. Stordalen er relativ liten, og store deler av arealet går til Stordalen kunstgress og Stordalshallen, som er hjemmebanen for fotballgruppa og håndballgruppa i IK Junkeren. Boligbebyggelsen strekker seg oppover nordsiden av selve dalen med rekkehus og små leilighetskomplekser, alt er bygd med møne for å passe inn i resten av Rønvik.
Langåsen er et strøk som ligger på åsryggen til Langåsen, og all bebyggelse sør for åsen. Bebyggelsen oppå selve åsen er fra etterkrigstid og består av villastrøk, samtidig som enkelte leiligheter er bygget i løpet av de siste årene. Sør for åsen ligger rekkehusbebyggelse, og leilighetskomplekser i treetasjes trehus. Mange av husene er er tilnærmet identiske. Rønvik sykehus ligger i strøket Langåsen. Helt øst på Langåsen ligger et ubebygd område som på folkemunnen kalles Tyskerhaugen. Haugen har mange bunkere og skyttervoller fra andre verdenskrig, og mange står uendret fra krigstiden. Noen av de største bunkerne er stengt for offentligheten.
Bussforbindelser
Det går tre bussruter i Rønvik, to bybusser og én regionbuss. Linje 2 og Linje 400 følger Nordstrandveien til Rønvikkrysset, og følger så Rønvikveien mot sentrum. Linje 3 tar en runde på Vollen før den snur og følger Fjellveien mot Nordstrandveien, tar nordover på Nordstrandveien og tar Tjeldberget mot Rønvikleira. Bussen går over Rønvikleira mot sentrum, så Aspmyra, City Nord og så følger den Junkerveien mot Langåsen før den kjører ned til Stordalen og snur der.
Veinettet
Fylkesvei 834, som går under gatenavnene Nordstrandveien og Kirkeveien, er den desidert viktigste veien i Rønvik. Det er hovedveien inn og ut fra byen fra Nordsiden av byen. Nordstrandveien er en tofelts vei. Den går mellom Nedre Rønvik og Rønvikleira til Rønvikkrysset, som er Rønviks mest trafikkerte veikryss, der den møter Rønvikveien. Her fortsetter fylkesveien som Kirkeveien mellom Reinsletta og Myrvoll. Denne strekningen er forbudt for vogntog på grunn av gjennomkjøring gjennom boligstrøk der små barn må krysse veien på vei til skolen. På denne strekningen har fylkesveien sykkelfelt. Etter å ha passert Reinsletta fortsetter Kirkevei uten oppkjørsler til den møter Rv80 med en rundkjøring, og det er endepunktet for fylkesveien og Rønvik, men veien forsetter som Hålogalandsgata, en ringvei rundt sentrum, og ender i Sentrum Vest.
Siden deler av Kirkeveien på fylkesvei 834 er stengt for vogntogtrafikk, må vogntog ta av fylkesveien ved Burøya og følge Jernbaneveien, som går via Bodø godsterminal, med både jernbane og industrihavn, og til Sjøgata, som er det vestlige endepunktet for Riksvei 80.
Rønvikveien er ei hovedgate som starter mellom Vollen og Nedre Rønvik og går i retning Sentrum Øst. Veien går ut fra Fjellveien og går over Rønvikbrua og ned til Flatvoll, og danner hovedgaten gjennom drabantbyen. Videre krysser den fylkesveien i Rønvikkrysset og følger nordenden av Solvoll mot Sentrum Øst. Ved rundkjøringen Snippen møter Rønvikveien Rv80, og der slutter Rønvikveien, som fortsetter som Parkveien gjennom Østbyen, krysser Hålogalandsgata, og forsetter til Vestbyen, hvor den ender ved Haakon VII gate.
Kleivaveien starter ved Maskinisten øst for Langåsen og går bratt opp og ned åsen mot Saltvern skole, forbi Stordalen. Ved Saltvern svinger Kleivaveien mot nordvest gjennom Kleiva og til Flatvoll hvor den ender i T-kryss med Rønvikveien.
Junkerveien starter også ved Maskinisten, på samme sted som Kleivaveien, men følger sørøstsiden av Langåsen, og danner en sørøstlig grense på Rønvik. Veien har ikke oppkjørsler, kun sideveier, og deler av veien har fotgjengerfelt, mens det er ventet fotgjengerfelt på den gjenstående strekningen, selv om dette er på listen over ikke-prioriterte trafikksikkerhetstiltak.
Fjellveien er en vei som har utgangspunkt ved fylkesveien, Nordstrandveien, rett nord for Flatvoll, og som følger jernbanelinja til Vollen. Her starter Fjellveien bakken oppover mot Rønvikfjellet, og til Rønvikfjellet og Turisthytta i Bodø.
Peter Wright
Peter Wright var en britisk bryter som deltok i de olympiske leker i 1920 i Antwerpen.
Rønvik bydel
Videregående skoler
Det er foreløpig ikke noen videregående skoler i bydelen, men fylkestinget planlegger å kjøpe opp den nedlagte lærerskolen som ligger i Årnes. Planen er å kjøpe tomta og oppusse lokalene. Åpningen er satt til skolestarten 2014, men enda er ikke skolens fag bestemt enda. Nordland fylkesrådleder, Odd Eriksen, sier selv at det ikke blir de «tunge og ressurskrevende» fagene, som bilmekaniker. Skolen skal ta i mot 500 elever, med et startkull på rundt 200.
Spesialskoler
Nordlandssykehuset Rønvik, som er et psykiatrisk sykehus ved Langåsen sørøst i bydelen, har en. Sykehuset har barne- og ungdompsykiatrisk avdeling, og en tilhørende skole. Den heter Mellomåsen skole, og er et tilbud for de innlagte ved sykehuset.
Trossamfunn
Rønvik tilhører Rønvik menighet, som dekker bydelene Rønvik, Skivika og Løpsmarka, i tillegg til bygdene nordover til Skau. Menigheten har kun to kirker, Rønvik kirke, og ligger i Nedre Rønvik, og Rønvik kapell som ligger ved Langåsen.
På Flatvoll ligger Bodø Frikirke, som dekker hele Bodø by.
Historie
Rønvik var tradisjonelt kun et bondesamfunn noen kilometer øst for Bodø. På Reinsletta står den tidligere Bodin kommunes rådhus, som nå brukes som kontorer av Bodø kommune. Rønvik begynte å vokse etter krigen, og veksten eksploderte utover 1960-tallet. I 1957 fikk Rønvik sin første skole, som ble omtalt som den største landfolkeskolen i Nord-Norge. . Midt på 70-tallet var alle jordbruksområdene nord for Langåsen blitt boligbebyggelse og Rønvik fikk to nye skoler, Rønvik barneskole og Kirkhaugen ungdomsskole. Boligmangelen i Bodø bare økte og økte, og da Rønvik var fri for boligområder begynte bebyggelsen på Alstad vokse, og senere vokste bebyggelsen seg videre til Hunstad og Mørkved.
Rønvik har i løpet av 1970- og 1980-tallet hatt problemer med ungdommer som festet og drakk, som fikk tilnavnet Rønvikrampen. De festet i helgene, gjorde hærverk om natten og bråket om kveldene. Rømvikrampen utbredde seg til et problem for store deler av bydelen, men dabbet av på slutten av 80-tallet, for så og oppløses totalt.
Parker
Da byplanleggerne tegnet opp veinettet i Rønvik, var det ingen som tenkte på parker, og bydelens nærvær til naturen var en utløsende faktor. Bydelen har kun en park, men mange friområder og lekeplasser. Rensåsparken, som er byens største park, ligger rett ved bydelens grenser i vest. Der er det fasiliteter som lekeplass, freesbeegolf, grilling, parker og skateramper. Åsen har også mange stier og turmuligheter.
Turmuligheter nær bydelen
Fra Maskinisten går det lysløypa Vågøyvannsløypa nordøstover mot Soløyvatnet, der det også er sideløype til Bestemorenga, Tronengløypa, og derifra til Ytre by. Sørvestover er det også opplyst vei til Bodin leir, og en avstikkeren Hjorthammarløypa tar østover og følger bygrensen til Bestemorenga.
Bodøelv elvepark starter i Maskinisten og følger sørvestover lang Bodøelv og Hjorthammarløypa, men tar av ved Vågønes forsøksgård og følger en egen gruslagt sti langs elva. Stien fortsetter til riksvei 80 hvor stien krysser veien, og tar til høyre bak Esso Bodøelv og til bydelen Bodøsjøen, hvor den ender ved kystområdet med samme navn. Denne elva er en av Bodø kommunes tursatsinger i Bodøsjøen, sammen med kyststien.
Skiløyper
På vinterstid er Vågøyvannsløypa som går nordøstover fra Maskinisten til Soløyvatnet forbeholdt skiløpere. Lysløypa blir kjørt med tråkkemaskin jevnlig, både av Innstrandens IL og kommunen selv. Hjorthammarløypa, som tradisjonelt har gått helt til Maskinisten, stopper som skiløype ved bydelen Grønnåsen grunnet at det er dårlige forhold for ski så nært byen, og at løypa er en del av elveparken. Det er 5,3 kilometer fra Maskinisten til Skihytta, som er et helgeåpent serveringssted drevet av frivillighet, som ligger i nordvestenden av Vågøyvannsløypa.
Sport og idrett
Bydelens idrettslag er IK Junkeren, som driver med fotball, håndball, barneidrett og langrenn. Bydelens idrettsarena er i Stordalen. Der ligger IK Junkerens klubbhus, Stordalshallen, Stordalen kunstgress og nedlagte Stordalen hoppbakke.
Jellingmonumentene
Jellingmonumentene omfatter gravhaugene i Jelling, Jellingsteinene og Jelling kirke i Jelling i Danmark. Jellingmonumentene ble tatt opp på UNESCOs verdensarvliste i 1994 som Danmarks første verdensarvsted.
Rønvik bydel
Sport og idrett
Stordalshallen er først og fremst en håndballhall og hjemmebanen til IK Junkeren, men hallen benyttes også til fotball, turn, basket, innebandy og friidrett. I tillegg til idrettshall holder Bodø Skateklubb til i en egen sal i Stordalshallen, og har en innendørs skatehall. Stordalshallen er også reservehall for Bodø Håndballklubbs juniorgruppe siden Bodøhallen kun rommer to kamper om gangen.
Peter Wright
Wright vant en olympisk bronsemedalje i bryting under OL 1920 i Antwerpen. Han kom på tredjeplass i den nest letteste vektklassen, lettvekt opp til 67,5 kg, i fristil bak Kalle Anttila fra Finland og Gottfrid Svensson fra Sverige. Det var ni brytere fra seks nasjoner i denne vektklassen som ble avviklet i perioden 25. til 27. august 1927.
Camerounia
Camerounia er en slekt med biller som tilhører familiegruppen bladbiller (Chrysomelidae).
Utseende
Chrysolina (i vid forstand) er for det meste små til middelsstore, ovale, hvelvede biller, vanligvis under 10 mm lange. Mange med en metallisk glans, andre er mer eller mindre brunrøde. De kan skilles fra andre bladbiller på at dekkvingenes innoverbøyde («undersiden») sidekant, bakerst har en rekke med små lyse utstående hår (krever god forstørrelse).
Levevis
Både larvene og de voksne (imago) billene lever av å spise blad på næringsplanten. Disse artene lever mest på urteaktige planter fra mange ulike familier. Larvene og de voksne billene lever vanligvis på samme plante.
Utbredelse
Slekten er utbredt i Vest- og Sentral-Afrika.
Systematisk inndeling
Inntil nylig ble slekten plassert som en underslekt av Chrysolina, tidligere har den også vært plassert i slekten Iscadida.
Rasmus Frandsen
Rasmus Peter Frandsen (født 17. april 1886, død 5. desember 1974) var en dansk roer som deltok i OL 1912 i Stockholm.
Roerne på den danske båten fra «Polyteknisk Roklub» var Erik Bisgaard, Rasmus Frandsen, Mikael Simonsen, Poul Thymann og Ejgil Clemmensen som styrmann.
Project Eldest Son
Project Eldest Son (direkte oversatt "prosjekt eldste sønn"), også kjent som Italian Green («italiensk grønn») eller Pole Bean («hagebønne»), var en hemmelig operasjon som ble utført av den amerikanske spesialstyrken Studies and Observation Group (SOG) under Vietnamkrigen. Prosjektet fokuserte på å plassere eksplosiv patron i forsyningene til de kommunistiske stridende styrkene i Sørøst-Asia. Amerikanske teknikere produserte ammunisjon som skulle detonere i våpenet når skyting ble forsøkt, derav 11,565 stykk 7.62x39 mm-patroner, 556 stykk 12.7x108 mm-patroner og 1,968 stykk 82 mm Type 67 bombekastergranater. Prosjektet er et eksempel på ukonvensjonell krigføring, og operasjoner ble gjennomført i Vietnam, Kambodsja og Laos.
Historie
Sabotasje av ammunisjon til skytevåpen hadde tidligere blitt brukt av Storbritannia mot opprørske stammefolk i løpet av den andre matabelekrigen (1896-1897, i dag en del av Zimbabwe) og Waziristankampanjen (1936-1939, i dag en del av Pakistan). I begge tilfeller var den sabotert ammunisjon svært effektiv ettersom stammefolket ikke hadde tilgang til nyprodusert ammunisjon fra industrien og dermed var sterkt avhengig av berget ammunisjon. Mellom 1966 til 1968 ble Studies and Observation Group ledet av oberst John K. Singlaub, som under andre verdenskrig hadde tjenestegjort i Office of Strategic Services (OSS, forløperen til CIA). Singlaub foreslo lignende metoder mens han befalte SOG.
Metoder
Erobret kommunistisk ammunisjon ble delvis demontert og satt sammen igjen med nye komponenter. På rifle- og maskingeværammunisjon ble røyksvakt krutt erstattet med høyeksplosivt pulver med likt utseende, men som genererte omtrent 5 ganger så høyt trykk som våpenet var designet for å tåle. Delene på en eksploderende AK-47 kom da flyvende bakover mot hodet på skytteren. På bomekastergranater ble det montert brannrør som detonerte granaten idet den ble avfyrt. Eksplosjoner i lagsvåpen som maskingevær og bombekastere drepte eller skadet ofte alle i nærheten det eksploderende våpenet.
Sabotert ammunisjon ble plassert i magasiner eller kasser med ellers fungerende ammunisjon, for på denne måten å skjule årsaken til eksplosjonen. Oppdragene med å plassere ut sabotert ammunisjon ble utført av SOG Green Berets-patruljer, og ble for eksempel lagt igjen når de oppdaget fiendtlige ammunisjonslager. Noen ganger ble det også lagt igjen sabotert ammunisjon ved døde fiendtlige soldater hvor det så ut som de tilsynelatende hadde transportert eller voktet ammunisjonen.
Hensikt
Målet med prosjektet var å få fienden til å stille spørsmål ved sikkerheten til våpnene sine. I tillegg skadene som ble observert av de kommunistiske styrkerne ble det også trykket falske dokumenter med hensikt å skape mistillit mellom vietnamesiske tropper og kinesiske leverandører. Ett dokument som utgav seg for å være fra Viet Cong anerkjente ryktene om eksplosiv patron, men kalte dem en overdrivelse av et nerglisjerbart lite problem. Et annet dokument anerkjente et par tusen problemer som følge av dårlig kinesisk kvalitetskontroll, men at estimert fremtidig risiko ville være mindre. Offisielle dokumenter distribuert til amerikanske styrker (som det ble antatt ville bli lekket til kommunistene) frarådet å bruke erobrede AK-47-rifler ettersom de angivelig hadde dårlig metallurgi som fikk dem til å eksplodere under avfyring.
Opphør
I 1969 ble enkelte detaljer rundt Project Eldest Son publisert i amerikanske nyhetspublikasjoner. På det tidspunktet skal mindre enn halvparten av den saboterte ammunisjonen ha blitt utplassert. Prosjektet ble deretter omdøpt til Italian Green og deretter Pole Bean. Tempoet på utplasseringen av den saboterte ammunisjonen ble også økt for å utnytte programmet så mye som mulig før mandatet for programmet gikk ut. Disse tingene gjorde det mulig for de kommunistiske styrkene å fastslå de virkelige årsakene til feilene på våpnene deres, men reiste samtidig tvil om sikkerheten til ammunisjonslagrene deres i kampområder.
Bowers forlandsbre
Bowers forlandsbre er en forlandsbre på kysten av Victoria Land som dekker rundt 100 kvadratkilometer og som ligger like sør for New Harbour. Den flyter sammen på sørsiden med Bluebreen og ble oppdaget av Discovery-ekspedisjonen, men ikke navngitt før Terra Nova-ekspedisjonen, da Thomas Griffith Taylor som navngav den etter løytnant Henry R. Bowers, som forsvant med Robert F. Scott på tilbaketuren fra Sydpolen.
James Swearingen
James Swearingen er en komponist fra USA. Han har mastergrad fra Ohio State University og bachelorgrad fra Bowling Green State University og er professor i musikk ved Capital University.
Swearingen komponerer såkalte «konsertstykker» for korps, med forskjellig vanskelighetsgrad, tilpasset ulike aldersnivåer. Blant annet har han skrevet verkene All Glory Told og In All its Glory.
Ikkevold-saken
Ikkevold-saken var en razzia mot tidsskriftet Ikkevold i Oslo 13. oktober 1983.
Glenn Beauchamp
Glenn Beauchamp (født 17. januar 1962) er en canadisk judoka.
Ikkevold-saken
Bakgrunn
Razziaen ble utløst av en artikkel om et hemmelig anlegg på Andøya som var en del av det amerikanske Sound Surveillance System (SOSUS). Samme kveld ble hjemmene til 12 medlemmer av redaksjonen ransaket.
Glenn Beauchamp
Han representerte Canada under Sommer-OL 1988 i Seoul, der han ble nummer 13 i lettvekt.
Ikkevold-saken
Bakgrunn
15. juni 1984 la de sakkyndige, Jacob Børresen og Finn Lied, frem sin rapport hvor de konkluderte på samme vis som aktoratet. Ved å publisere en artikkel om forsvarets lyttestasjon for ubåter på Andøya hadde de gjort seg skyldig i å spre forsvarshemmeligheter. Redaksjonsmedlemmene i avisa hadde brutt brutt spionparagrafene.
Når saken ble anket til Høyesterett ble den opphevet på grunn av mangelfulle domsgrunner.
Tilbake i Oslo byrett ble de tiltalte dømt på ny 9. desember 1986. Også denne dommen havnet i Høyesterett og de tiltalte be frifunnet med tre mot to stemmer.
Filmstaden (Råsunda)
Filmstaden i Råsunda, eller Gamla Filmstaden, er et større anlegg med filmstudioer i Råsunda i Solna kommune der en vesentlig del av svensk film på første del av 1900-tallet ble produsert. På Råsunda ble det produsert nærmere 400 svenske langfilmer og fjernsynsserier, og ikke minst forbindes regissøren Ingmar Bergman med Filmstaden. I 1969 forlot Svensk Filmindustri området; den siste filmen ble spilt inn i 1999.
Ferdinand von Schlör
Ferdinand Adam Nikolaus Schlör (født 2. mars 1839 i Richelbach i det senere Neunkirchen i Unterfranken i kongedømmet Bayern, død 2. juni 1924 i Würzburg i Tyskland) var en tysk katolsk teolog, prest og, som Ferdinand von Schlör biskop av Würzburg fra 1898 til (1920) 1924.
Filosofiåret 1613
Filosofiåret 1613 er en oversikt over hendelser, utgivelser og personer med tilknytning til filosofi i 1613.
Ferdinand von Schlör
Prest
Schlör studerte teologi i Würzburg og ble ordinert til prest der 16. august 1862. Etter sjelesørgerisk virke forskjellige steder vendte han tilbake til Würzburg i 1880, der han overtok ledelsen av det nyopprettede Julianum og var hovedsakelig aktiv i sjelesorg for ungdom og dem i utdannelse. Han ble utnevnt til katedralkapitular i 1891.
Biskop
Den 5. mars 1898 ble han av prinsregent Luitpold nominert til biskop av Würzburg. Han ble ordinert til biskop 24. mars 1898 av erkebiskopen av Bamberg, Joseph von Schork; medkonsekratorer var Franz Leopold von Leonrod, biskop av Eichstätt, og Joseph Georg von Ehrler, biskop av Speyer.
Med utgangspunkt i den katolske enklave Wolfmannshausen, som tilhørte bispedømmet Würzburg og var den eneste av dets sogn som tilhørte Sachsen-Meiningen, hadde den katolske menigheten ekspandert ytterligere i Meiningen og Hildburghausen. Schlör og hjelpepresten Kilian Josef Meisenzahl pleide forholdet til hertugene Georg II og senere Bernhard III. Andre nærliggende bispedømmer gjorde også utviklingsarbeid, for eksempel erkebispedømmet Bamberg i Sonneberg, og bispedømmet Paderborn for Pößneck eller Saalfeld. Den 9. juli 1917 istemte det hertuglige statsdepartementet at de eksisterende sjelesorgsstedene skulle opphøyes til prestegjeld og at det ble opprettet et biskoppelig kommissariat i Meiningen. Hele utviklingen gikk hånd i hånd med etableringen av nye kirker.
Biskop Schlör støttet Herman Schell, som også havnet i en tvist med pave Pius X.
Den 7. juni 1920 ble erkebiskopen av Bamberg, Johann Jakob von Hauck, utnevnt til apostolisk administrator av bispedømmet Würzburg, da Schlör ikke lenger var i stand til å lede bispedømmet ordentlig i en alder av 81 år på grunn av alderdomsvekkelse. Biskop Schlör, populær blant befolkningen og talsmann for en kristen-israelittisk forståelse, døde i 1924.
Ferdinandeum
På initiativ fra biskop Schlör ble studieseminaret Ferdinandeum etablert i Würzburg i 1908, og det var også boliger for katolske studenter. Teologistudenten og senere biskop Josef Stangl og religionspedagogikkstudenten Anneliese Michel bodde på Ferdinandeum.
Ferdinandeum ble gjenåpnet i vintersemesteret 1956/60 (etter ødeleggelsene forårsaket av andre verdenskrig) som bosteder for 125 studenter fra lærerhøyskolen under biskop Stangl, som hadde overtatt som protektor for foreningen Wohnheim für Lehrerstudenten grunnlagt for dette formålet.
Episkopalgenealogi
Hans episkopalgenealogi er:
EM i friidrett 1934 – 800 meter menn
Øvelsen 800 meter menn ved EM i friidrett 1934 ble arrangert i Torino, Italia 8. og 9. september 1934.
Norge var ikke representert i øvelsen.
Forsøksheat
8. september
Ioannis Kalargaris
Ioannis Kalargaris (født 6. juni 1990) er en gresk svømmer som spesialiserer seg i fristil. Han representerte landet sitt i Sommer-OL 2012 i London, der han ble slått ut i de innledende rundene på 50 meter fri.
Sør-Afrika under VM i friidrett 2017
Sør-Afrika deltok under VM i friidrett 2017 (utendørs) fra 4. august til 13. august 2017 i London i Storbritannia.
Neil Webb
Neil John Webb (født 30. juli 1963 i Reading) er en tidligere engelsk fotballspiller. Han spilte for klubber som Nottingham Forest og Manchester United, i tillegg til på. Han har senere jobbet som ekspertkommentator på TV.
Spillerkarriere
Webb kom til Reading da han forlot skolen i 1979, og fikk sin seniorlagsdebut i februar 1980. Han ble tidenes yngste målscorer for laget. I juli 1982 ble han solgt til Portsmouth, der han fikk fast plass og hjalp dem å vinne 3. divisjon i sin første sesong. De neste to sesongene var laget nær opprykk til 1. divisjon.
I 1985 betalte Nottingham Forests manager Brian Clough £250 000 for Webb. I Forest utviklet han seg til å bli en toppspiller. Laget vant ligscupen i 1989, og da ble han funnet god nok til en landslagsplass for England.
Sommeren 1989 ble han solgt til Manchester United for £1,5 millioner, og scoret i ligadebuten mot Arsenal. Uheldigvis fikk han en achillesskade allerede etter noen få kamper for United. Dette skjedde i en landskamp mot. Han klarte aldri å oppnå den formen han tidligere hadde hatt, mest på grunn av nye skader og vektproblemer. Han kom likevel med i Englands tropp til VM i fotball 1990, spesielt på grunn av sine pasningsegenskaper. Han hjalp også Manchester United å vinne FA-cupen (1990), cupvinnercupen (1991) og ligacupen (1992).
I returkampen av FA-cupfinalen i 1990 slo han en 50 meterspasning til Lee Martin, som dermed scoret og vant kampen for United. Dette reddet sannsynligvis jobben til manager Alex Ferguson. Skader og storspill fra konkurrenter som Paul Ince og Bryan Robson gjorde at han ikke fikk fast plass på laget, og dermed var hans dager i klubben talte. Han ble solgt tilbake til Nottingham Forest i november 1992.
Han var spiller nr. 1000 som fikk landskamp for.