cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Nepotisme
Et eksempel på hvordan nepotismen fungerte er Callistus IIIs utnevnelse av to av sine nevøer til kardinaler. Den ene av dem ble senere pave Alexander VI.
Fristil (bryting)
Regler
Det er forbudt …
Ulovlige teknikker
En brytekamp består av 3 omganger à 2 minutter (1/2 min. pause) for junior (18 til 20 år) og seniorer, med en forlenging ved poengdeling på maksimalt 3 minutter. For gutter/jenter opp til 17 år består kampen av 3 omganger à 1.30 minutter, med forlenging på maksimalt 2 minutter. I aldersgruppene Ungdom (15-17år), Junior (17-19år) og Senior (20+) for menn bryter utøverne 1 minutt såkalt stående bryting, etter 1 minutt blåser dommeren og den utøveren med færrest poeng må ned i parterre, hvor motstanderen kan få feste et omvendt livtak. Utøveren under må da unngå å bli slått poeng på. Hvis den underliggende utøveren unngår å bli slått poeng på etter 1/2 minutt, vil han bli tildelt et poeng for å straffe den utøveren som mislykdes i sin situsasjon. Utøverne bytter deretter hvem som starter over og under i parterre, og de samme reglene gjelder. Etter en omgang blir det markert med en kloss hvilken bryter som vant omgangen og en ny omgang begynner på 0-0. Leder man en omgang med 6 poeng før tiden på omgangen er ute, vinner man omgangen. Den første bryteren som vinner 2 omganger, vinner kampen.
Nepotisme
Praksisen endte i 1692 da Innocent XII la ned forbud mot at paver kan utnevne mer enn én slektning til høye embeter og spesielt til kardinalsverdigheten. Man beholdt muligheten for å utnevne én, ettersom et totalforbud kunne forhindre utnevnelsen av kompetente personer.
Fristil (bryting)
Ulovlige teknikker
Konkurranse-bryting har ingen øvre aldersgrense (i motsetning til knockout-sport)
Bryting er delt opp i årsklasser fra 9 år og oppover, samt delt inn i vektklasser. Det er ingen øvre aldersgrense for bryting.
Nepotisme
I nyere tid har blant annet president i USA, Donald Trump, blitt anklaget for nepotisme da han ansatte sin svigerdatter Lara Trump for å jobbe med media. Han hadde da allerede ansatt sin egen datter Ivanka Trump som assistent og sin svigersønn, Jared Kushner som seniorrådgiver.
Fristil (bryting)
Utbredelse i Norge
Norgesmesterskap og klubbmesterskap finnes for kvinner.
Valerian Gracias
Valerian Gracias (født 23. oktober 1901 i Karachi i Britisk India, nå i Pakistan, død 11. september 1978 i Bombay i India) var en av Den katolske kirkes kardinaler, og var erkebiskop av Bombay 1950–1978.
Jákup Olsen
Jákup Olaf Olsen (født 23. april 1938 på Akrar) er en færøysk politiker, skipsreder og rektor.
Han er utdannet folkeskolelærer fra 1962. Han jobbet som lærer i Thyborøn i Danmark i ett år før han fikk en lærerstilling i Vágur. Han var assisterende rektor 1966–1972 og rektor 1972–1991. Etter bankkrisen på Færøyene etablerte han fiskemottak og rederivirksomhet.
Han var medlem av kommunestyret i Vágur 1981–2000. Han ble valgt for Tjóðveldisflokkurin i 1980, men brøt med partiet i 1983. Han meldte seg senere inn i Kristiligi Fólkaflokkurin og ble innvalgt på Lagtinget fra Suðuroy 1994–1998. Olsen var medlem av Lagtingets fiskerikomité, Lagtingets landbrukskomité samt delegasjonen til Vestnordisk råd. I 1997 ble han formann i Lagtingets utenrikskomité. Han fikk ikke gehør for at Kristiligi Fólkaflokkurin burde gå inn i Fólkaflokkurin, og meldte selv overgang før valget i 1998. Olsen har vært formann i Fólkaflokkurins velgerforening på Suðuroy.
Valerian Gracias
Han ble kreert til kardinal av pave Pius XII i 1953, med Santa Maria in Via Lata som titulus.
Jákup Olsen
Han er gift med Marna (født Holm), søster til Óli Holm. Jákup Olsen er far til Annika Olsen og morfar til Bjørk Maria Kunoy (født Olsen), begge politikere for Fólkaflokkurin.
Valerian Gracias
Han deltok i konklavet 1958 som valgte Johannes XXIII, og i konklavet 1963 som valgte Paul VI. Han var for syk til å delta i konklavet august 1978 som valgte Johannes Paul I noen få dager før han døde i Bombay.
Episkopalgenealogi
Hans episkopalgenealogi er:
Another Day (album)
Another Day er et musikkalbum med Lene Marlin, utgitt i 2003. Dette er hennes første plate på 5 år.
Japans Grand Prix 2011
Japans Grand Prix 2011 (offisielt navn: 2011 Formula 1 Japanese Grand Prix) var et Formel 1-løp som ble kjørt 9. oktober 2011 på Suzuka Circuit i Japan. Det var den femtende runden av Formel 1-sesongen 2011. Løpet ble vunnet av McLaren-føreren Jenson Button, foran Ferraris Fernando Alonso. På tredjeplass kom Red Bulls Sebastian Vettel, som dermed også sikret seg sitt andre førermesterskap på rad. Vettel, som startet fra pole position, trengte før dette løpet kun et eneste poeng for å bli verdensmester for 2011.
Kvalifisering
Noter til tabellen:
Guo Zeqian
Guo Zeqian var katolsk biskop av bispedømmet Hengyang i provinsen Hunan i Folkerepublikken Kina.
Han var blant de biskoper som ble bispeviet uten pavelig mandat i Folkerepublikken Kina 1958-1962. De i Romas øyne illegitime, men gyldige, bispevielsene, ble foretatt 26. oktober 1958 i Changsha med erkebiskop Ignatius Pi Shushi som hovedkonsekrator.
Bergamo-Alpene
Bergamo-Alpene er en stor fjellkjede i den italienske regionen Lombardia, nord for byen Bergamo.
Avgrensning
Bergamo-Alpene begrenses
I syd, ved byen Bergamo, grenser Bergamo-Alpene mot Posletta.
Topper
Viktige topper i Bergamo-Alpene er
Geologi
Vanligvis regnes Bergamo-Alpene til Sentral-Alpene. Spesielt de sydlige delene (Bergamo-Foralpene) består imidlertid til store deler av kalkstein. Man kan derfor også se at Bergamo-Alpene omtales som del av De sydlige kalkalper.
Natur, kultur og historie
San Marco-passet (1985 moh.) mellom Val Brembana og Valtellina har siden middelalderen vært en viktig handelsrute fra Venezia via Bergamo til Graubünden og Sydvest-Tyskland.
Ekhinadene
Ekhinadene (gresk: Ἐχινάδες νῆσοι) er en øygruppe som tilhører til De joniske øyer og ligger utenfor kysten av Akarnania i Hellas.
Brett Hawke
Brett Hawke (født 2. juni 1975) er en australsk svømmer.
Ekhinadene
Flere av øyene har blitt en del av fastlandet på grunn av avleiret slam fra elva Akheloos. Den antikke geografen Herodot skrev at halvparten av øyene allerede hadde blitt en del av fastlandet på hans tid, og Thukydid forventet at det samme ville skje med resten etter hvert, siden de lå så nær hverandre. Dette skjedde derimot aldri på grunn av at sjøen ble dypere nær disse øyene.
Hugh Quarshie
Hugh Quarshie (født 22. desember 1954 i Accra, Ghana) er en britisk skuespiller som emigrerte med sin familie til Storbritannia da han var tre år gammel. Han ble utdannet ved Christ Church University of Oxford. Etter at han var ferdig med utdannelsen begynte Quarshie som journalist, men etter en stund startet han med skuespill i stedet. Han er medlem av Royal Shakespeare Company, og har spilt i mange teateroppsetninger og TV-programmer.
Brett Hawke
Han representerte Australia under Sommer-OL 2004 i Athen, der han ble nummer 6 i 50 meter fri.
Ekhinadene
Ekhinadene ble nevnt av Homer, som i Iliaden forteller at Meges, sønn av Fyleus ledet 40 skip til Troja fra Dulikhiom og de hellige øyene Echinae, som lå overfor Elis. (Hom. Il. ii. 625.). I Odysseen ble Dulikhiom (som kan være en av øyene i Ekhinadene) nevnt sammen med Same (Kefalonia), Zakynthos og Ithaka. I nyere tid mener derimot forskere at øyen Tafos er den samme som Meganissi øst for Lefkas, som er ganske langt nordvest for Ekhinadene.
Hugh Quarshie
Quarshie er sannsynligvis mest kjent for å spille «Sunda Kastagir» i TV-serien Highlander og «kaptein Panaka» som er lederen av Royal Naboo Security Force i filmen Star Wars Episode I: The Phantom Menace.
Ekhinadene
Administrativt er Ekhinadene en del av prefekturet Kefalonia og Ithaka. Mange av øyene her er privateide.
Hugh Quarshie
I april 2007 spilte Quarshie «Solomon» i TV-serien Doctor Who i de todelte episodene «Daleks in Manhattan» og i «Evolution of the Daleks». Han har også hatt hovedrollen «Ric Griffin» i sykehus-dramaserien Holby City.
Hvaler (andre betydninger)
Hvaler har flere betydninger:
Lost in a Moment
Lost in a Moment er et musikkalbum med Lene Marlin, utgitt i 2005.
Kvilldal kraftverk
Kvilldal kraftverk er et vannkraftverk i Ulla-Førrevassdragene i Suldal kommune i Rogaland fylke. Kraftverket ble satt i drift i 1986. Verket utnytter et fall på 538 meter fra inntaksmagasin i Lauvastølsvatn.
Til inntaksmagasinet hentes det vann fra Saurdal kraftverk, Stovedalsvatnet og Sandsavatnet, som reguleres mellom 605 og 550 moh. Til Sandsavatnet overføres det vann fra Mosvatnet via Hjorteland pumpestasjon.
I tillegg hentes det inn vann fra en rekke bekkeinntak.
Blåsjø, som er hovedmagasin, reguleres mellom 1055 og 930 moh.
Det er installert fire francisturbiner på totalt 1240 MW (1480 MVA). Årsproduksjon er 3028 GWh. Kvilldal kan produsere full effekt i over 70 døgn om Blåsjø er full.
Kraftverket er Norges største målt i installert effekt og kommer på 142. plass over verdens største kraftverk.
Tverrsnittet på tilløpstunnelen er på hele 160 m2.
Eier er Lyse produksjon, Statkraft, Skagerak Kraft og AEP. Kong Olav åpnet kraftverket 3. juni 1982.
Kraftverket inngår i Ulla-Førreutbyggingen.
Turbinene skal oppgraderes i perioden 2020 - 2023. Nye løpehjul vil gi 77 GWh økt produksjon.
Giuseppe Maria Sensi
Giuseppe Maria Sensi (født 27. mai 1907 i Cosenza i Italia, død 26. juli 2001 i Roma) var en av Den katolske kirkes kardinaler.
I 1955 ble han utnevnt til titulærbiskop, og ble nuntius i Costa Rica 1956–1957, apostolisk delegat i Jerusalem og Palestina 1957–1962, nuntius i Irland 1962–1967, og i Portugal 1967–1976.
Han deltok under Annet Vatikankonsil 1962–1965.
Han ble kreert til kardinaldiakon av pave Paul VI i 1976,, med Santi Biaggio e Carlo ai Catinari som titteldiakonia; senere ble han kardinalprest med Santa Maria Regina Apostolorum som tittelkirke.
Han deltok i konklavet august 1978 som valgte Johannes Paul I, og i konklavet oktober 1978 som valgte Johannes Paul II.
Buckhaugen
Strinden Teglverk, som eide gården, flyttet i 1915 kontoret sitt dit. Disponent Johan Algarheim bodde der til 1929, senere Anton A. Furuseth som i en periode også var ordfører i Strinda kommune.
Våningshuset på gården og deler av hageanlegget er fredet.
Den første krigen i Kongo
Den første krigen i Kongo (Fra november 1996 til mai 1997) sluttet da Zaïres president, Mobutu Sese Seko ble avsatt av opprørsstyrker støttet av utenlandske styrker fra Uganda og Rwanda. Opprørslederen Laurent-Désiré Kabila erklærte seg som president og endret landets navn tilbake til Den demokratiske republikken Kongo. Krigen var grunnlaget for, og ble raskt etterfulgt av, den andre krigen i Kongo, som startet 2. august 1998.
Arkeologiåret 1841
Arkeologiåret 1841 er en oversikt over blant annet utgravninger, fødte og avdøde personer med tilknytning til arkeologi i 1841.
Den første krigen i Kongo
Bakgrunn
Mobutu hadde styrt Zaïre siden 1965.
På 1990-tallet feide en demokratiseringsbølge over Afrika. Det ble et betydelig press på Mobutu for demokratiske reformer, både internt i Zaïre og fra utsiden, og Mobutu lovte reformer. Han avsluttet offisielt ettpartisystemet som hadde eksistert siden 1967, men viste seg til slutt uvillig til å implementere en bredere reform, noe som isolerte ham politisk, både hjemme og i utlandet.
Krigen
Da viseguvernøren av Sør-Kivu-provinsen i november 1996, utstedte en ordre om at alle banyamulenger måtte forlate Zaïre eller bli straffet med dødsstraff, brøt det ut opprør. Anti-Mobutustyrkene forente seg i Alliansen av demokratiske styrker for frigjøring av Kongo (AFDL). AFDL fikk støtte fra lederne av landene rundt de store sjøene, særlig fra Paul Kagame i Rwanda og Yoweri Museveni i Uganda. På grunn av manglende militær assistanse slo flere deler av den zaïrske hæren seg sammen med Kabila på marsjen fra øst-Zaïre mot Kinshasa.
Med aktiv støtte fra Rwanda, Uganda og Angola, rykket Kabilas styrker nedover Kongoelven, der de bare møtte lett motstand fra et regime i oppløsning. Mesteparten av Kabilas styrker bestod av tutsier, og mange var veteraner fra konfliktene i regionen rundt de store sjøene. Kabila hadde troverdighet siden han lenge hadde vært en motstander av Mobutu, og siden han var en etterfølger av Patrice Lumumba, den første statsministeren i det uavhengige Kongo, som ble avsatt og myrdet av en kombinasjon av interne og utenlandske krefter, for så å bli erstattet av Mobutu, som da var offiser. Kabila hadde erklært seg som marxist og en beundrer av Mao Zedong. Han hadde organisert en væpnet konflikt i det østlige Zaïre for nesten 20 år, selv om han, ifølge Che Guevara, var en uinspirerende og dårlig leder.
Kabilas hær startet en langsom bevegelse vestover i desember 1996, da den store flyktningkrisen nærmet seg slutten. De tok kontroll over grensebyer og gruver. Det kom rapporter om massakrer og brutal framferd fra opprørshæren, og en menneskerettighetsundersøkelse utført av FN, publiserte vitneutsagn som hevdet at AFDL deltok i massakrer, og at så mange som 60 000 sivile var blitt drept av den fremrykkende hæren. Dette ble på det sterkeste avvist av AFDL. Roberto Garreton sa at under hans undersøkelse i Goma, kom det frem påstander om forsvinninger, tortur og drap. Han siterte Moese Nyarugabo, en av Mobutus menn, som skal ha sagt at drap og forsvinninger må forventes i krigstid.
I mars 1997 startet Kabilas styrker en offensiv, og forlangte at myndighetene overgav seg. Opprørerne tok Kasenga 27. mars. Rapportene om dette ble avvist av myndighetene, som startet en lang kampanje der forsvarsdepartementet kom med feilinformasjon om hva som virkelig skjedde i krigen.
I slutten av mars ble det foreslått å ha samtaler mellom partene. Etienne Tshisekedi, som lenge hadde vært motstander av Mobutu, ble statsminister 2. april. På dette tidspunktet hadde Kabila kontroll over omtrent 25 % av landet. Kabila avviste den nye koalisjonsregjeringen og advarte Tshisekedi, at han ikke ville få noen del i en ny AFDL-regjering, dersom han godtok denne posten.
Gjennom hele april rykket AFDL stadig nedover elven, og i mai hadde de nådd utkanten av Kinshasa. Den 16. mai, etter at fredssamtale brøt sammen og Mobutu rømte landet, gjorde den flernasjonale hæren, ledet av Kabila, forsøk på å erobre Lubumbashi flyplass. Mobutu døde 7. september i Marokko, og samme dag utnevnte Kabila seg til president. Det første han gjorde var å bruke vold og makt for å bringe orden til landet, deretter tok han til på et forsøk på å reorganisere nasjonen.
Men da Kabila kom til makten endret situasjonen seg dramatisk. Han ble snart mistenkt for korrupsjon og et autoritært styre som kunne sammenlignes med Mobutus. Mange demokratigrupper tok avstand fra ham, og han startet da en storstilt sentraliseringskampanje som førte til fornyet konflikt med minoritetsgrupper i øst, som ønsket selvstyre. Kabila snudde seg så mot sine tidligere allierte fra Rwanda, da de ikke viste noen tegn til å trekke seg tilbake fra Kongo. Han anklagde dem og deres allierte for å forsøke å erobre regionens mineralressurser. Samtidig førte avhengigheten hans av politisk og militær støtte fra den rwandiske regjeringen, til beskyldninger om at han bare var en rwandisk marionett.
I august 1998 kastet Kabila alle etniske tutsier ut av regjeringen, og beordret alle rwandiske og ugandiske tjenestemenn til å forlate landet. Både Rwanda og Uganda snudde seg da mot sin tidligere allierte, og sendte tropper for å støtte opprørere som ville kaste Kabila. Slik startet den andre krigen i Kongo.
Tisleia
Tisleia er ei elv som renner fra Tisleifjorden til Ølsjøen i Nord-Aurdal kommune i Innlandet fylke. Elva er ca. 16 km lang og har en minste regulert vannmengde på 0,5 m³/s. Normalt er vannføringen på rundt 18 m³/s. Tisleia renner først i sørøstlig retning, senere i nordøstlig retning gjennom Tisleidalen hvor den krysses av fylkesvei 51. Elva er kjent for å ha et godt ørretfiske.
Deliberativt demokrati
Deliberativt demokrati, også kalt samtaledemokrati og konsensusdemokrati, er en form for demokrati der avgjørelser blir fattet på grunnlag av en bred, offentlig debatt fremfor stemmegivning alene. I et deliberativt demokrati fattes politiske avgjørelser helst gjennom politisk konsensus etter at borgerne har luftet sine synspunkter, argumenter, refleksjoner og meninger. Det er samfunnets felles beste, og ikke politisk makt som skal danne grunnlaget for en avgjørelse.
Bakgrunn
Deliberativt demokrati kommer fra ordet deliberasjon, som betyr overveielse eller rådslagning. Et deliberativt demokrati er med andre ord et folkestyre basert på rådslagning og diskusjon med borgerne. Den politiske ideen har røtter tilbake til antikkens Hellas, men har siden blitt utviklet av blant andre Jürgen Habermas.
Tilhengere av styreformen mener samfunnet bør legges opp for å sikre mulighet for reell deliberasjon. Samtidig må en unngå at demokratiske prosesser blir påvirket av interessegrupper, særgrupper eller ulik politisk makt – blant andre pengesterke aktører, spindoktorer og mediestrateger.
I Danmark er det gjort flere forsøk og studier på deliberativt demokrati. Argumentene for denne styreformen er at politiske beslutninger får økt legitimitet og forankring i folket samt at kvaliteten på politiske vedtak blir forsterket. Studier viser at borgere i visse tilfeller kan la seg påvirke av hvordan mediestrateger og spindoktorer iscenesetter ulike politiske saker, og tilhengerne av deliberativt demokrati mener at folket ikke vil la seg påvirke like lett gjennom grundig politisk debatt.
Motstandere peker på at deliberativt demokrati krever årvåkne, deltakende og aktive medborgere. På grunn av ulik utdanning, bakgrunn og interesse kan det være vanskelig å sikre at en bredest mulig andel av borgerne vil delta i den politiske debatten. En risikerer dermed at bare deler av befolkningen vil aktivt delta, og at andre deler ikke vil bli hørt eller få komme til orde. Dette kan svekke styreformens legitimitet hos folket.
Deliberative demokratier legger også opp til at borgerne opptrer rasjonelt, samarbeidsvillig og samlet – at synspunkter formes av rasjonell debatt og andres synspunkter. Kritikere mener at mennesker ikke er i stand til å gjøre dette, både på grunn av menneskets natur og sosial ulikhet og partiskhet.
Sandy Mayer
Sandy Mayer (født 5. april 1952 i Flushing, New York) er en tidligere amerikansk profesjonell tennisspiller.
Han vant 10 single- og 24 doubleturneringer i løpet av sin tenniskarriere. Han vant to Grand Slam-titler, begge i double, i 1975 sammen med Vitas Gerulaitis vant han Wimbledon og i 1979 vant han French Open sammen med sin bror Gene Mayer. Sandy Mayer nådde sin høyeste ranking 26. april 1982 da han ble ranket som verdens sjuende beste mannlige tennisspiller.
Galina Likhatsjova
Galina Vladimirovna Likhatsjova (født 15. juli 1977) er en russisk skøyteløper. Hun vant bronsemedalje i forfølgelse lag i Vinter-OL 2006 i Torino sammen med Jekaterina Abramova og Jekaterina Lobysjeva. Hun er tatt i den russiske troppen til Vinter-OL 2010 i Vancouver.
Likhatsjova er en allroundløper som har spesialisert seg på de lange distansene. Hun debuterte i verdenscupen i november 1998, men kom ikke blant de 10 beste før november 2005 da hun ble nummer 10 på 1,500 meter på hjemmebane i Moskva.
VM i sjakk 2014
VM i sjakk 2014 var en tittelkamp i sjakk mellom regjerende verdensmester Magnus Carlsen og utfordrer Viswanathan Anand (vinner av kandidatturneringen). Tittelkampen ble spilt i Sotsji i Russland fra 7. til 28. november 2014, og spilleren som hadde tatt flest poeng av i alt 12 partier sto igjen som ny verdensmester. Den 23. november avgjorde Carlsen med seier mot Anand og total poengsum 6½ mot 4½.
Kandidatturneringen
Kandidatturneringen foregikk i Khanty-Mansijsk i perioden 12.–31. mars 2014. Alle spillerne møtte hverandre to ganger, hvor remis ga ½ poeng og seier 1 poeng. Viswanathan Anand vant turneringen, og ble dermed kvalifisert til å møte Magnus Carlsen i kampen om VM-tittelen.
Timeplan
Partiene startet daglig klokken 15 moskvatid (UTC+3, det vil si klokken 13 norsk tid).
Tudorstil
Tudorstil er en periode i engelsk arkitektur. Den regnes som det siste stadiet i engelsk gotikk, og ble utviklet i tudortiden, 1485–1603.
Tudorstilen begynnelse var under Henrik VII (1485–1509) den første engelske kongen fra Huset Tudor og stilen fortsatte under Henrik VIII (1509–1547), Edvard VI (1547–1553), Maria I (1553–1558) og Elisabeth I (1558–1603).
Den fulgte perpendikulær og gikk forut for engelsk renessanse. Tudorstilen har beholdt sitt tak på engelskmenns stilfølelse, og elementer av den forekommer fortsatt under utvidelser av eldre bygninger og til og med i noen nybygg, men da som nygotikk.
Noen definerende trekk var den spesielle tudorbuen, orielvinduer, tudorblått og tudorrose samt større spredning og mer naturalisme i utskjæringer. Noe av det man i moderne tid aller mest forbinder med stilen er bindingsverk i hvitt og svart; i tudortiden var dette først og fremst vanlige menneskers arkitektur, mens finere byggverk ble kalket eller kledd i stein.
Pontiac Aztek
Pontiac Aztek er en bilmodell laget av den amerikanske bilprodusenten Pontiac, som var eid av GM (General Motors). Bilen ble produsert fra 2000 til 2005. Ifølge produsenten skulle dette være den mest allsidige bilen i verden. Pontiac Aztek er en CUV, en blanding av en SUV og en stasjonsvogn.
Malawi under Sommer-OL 2020
Malawi deltok under Sommer-OL 2020 i Tokyo i Japan i perioden 23. juli til 8. august 2021. OL ble utsatt i ett år fra 24. juli 2020 på grunn av koronaviruspandemien.
Li Lei (alpinist)
Li Lei (kinesisk: 李雷, født 18. februar 1987 i Harbin) er en kinesisk alpinist.
Han har ikke debutert i verdenscupen i alpint, men har deltatt i en rekke FIS-renn.
Li deltok for Kina under Vinter-OL 2010 og oppnådde en 43.-plass i slalåm som beste resultat.
Twist the Truth
Twist the Truth er et musikkalbum med Lene Marlin, utgitt i 2009.
Nordisk stil
Nordisk stil er et begrep som brukes innen arkitektur, design og kunsthistorie.
Arkitektur
Innen arkitekturen beskriver begrepet en stil som faller innen modernismen. Den kjennetegnes av enkel design med rene linjer og måten man omgås med materialer og lys på. Arkitekter som kan regnes som bidragsytere til stilen er for eksempel Alvar Aalto, Gunnar Asplund, Sverre Fehn og Arne Korsmo.
Kunsthistorie
Innen kunsthistorien omfatter det ulike ornamentale stilarter fra ulike perioder. Begrepet kan brukes på flere ulike måter, generelt som en samlebetegnelse for stiler med likhetstrekk, men som stammer fra flere ulike epoker. Mer spesifikt, om stilen i bronsealderens norden, eller om nordens folkekunst innen for eksempel treskjæring, rosemaling eller andre former for husflid.
Alle stilartene som nevnes i denne artikkelen har hatt ulike grader av popularitet, og har blitt opptatt i nordisk husflid i varierende grad. Dyreornamentikken har blitt tilpasset slik at den kunne brukes i ulike teknikker, for eksempel i metall, tre og tekstil. Ornamenter fra bronsealderen har blitt tatt i bruk til smykker og andre metallobjekter blant annet i Danmark og Norge. I Sverige har de geometriske mønstrene funnet sin plass innen treskjæringen. Generelt kan man si at disse stilartene brukes av alle, fra hobbyister til kunstnere og arkitekter.
Det er vanskelig å si hvilken symbolsk verdi eller betydning som dyreornamentikken hadde for menneskene som laget ornamentene.
Den generelle betydningen
Den mest generelle betydningen viser til dyreornamentikken som blant annet finnes tilbake på objekter fra midtre og yngre jernalder, folkevandringstiden og vikingtiden. Denne gruppen kan deles inn i flere stilretninger,
Mer spesifikk tilnærming
Uttrykket nordisk stil brukes også om bronsealderens ornamentikk, som består av geometriske mønstre som sirkler, spiraler, og sikksakklinjer, og av former som gjengir sverd, dolker og kniver eller lignende.
Husflid
Blant annet på 18- og 1900-tallet ble begrepet brukt for å beskrive ornamenteringen som dekorerte husflidsobjekter som skrin, banketrær, smørformer osv. Motivene her er sirkler, rosetter, hjerteformer, og (a)symmetriske bladmønstre. En del av disse mønstrene er ikke typisk nordiske, men finnes også for eksempel i deler av Tyskland.
Harsiesis
Harsiesis er en slekt av sommerfugler som hører til underfamilien ringvinger (Satyrinae) i den store familien flikvinger (Nymphalidae).
Utseende
Middelsstore, mørkbrune sommerfugler med avrundede vinger. Oversiden er ensfarget brun. Det er en stor øyeflekk på undersiden av bakvingen.
Levevis
Larvene lever på ulike slags gress.
Utbredelse
Slekten er utbredt i Ny-Guinea.
Sosial fobi
Sosial angstlidelse (DSM-IV 300,23), også kalt sosial fobi, er en angstlidelse som kjennetegnes av intens frykt i sosiale situasjoner som forårsaker betydelig ubehag og nedsatt evne til å fungere i deler av dagliglivet. Diagnosen kan være av en spesifikk lidelse (da kun enkelte spesielle situasjoner er fryktet) eller en generalisert  lidelse. Generalisert sosial angstlidelse innebærer vanligvis en vedvarende, intens, kronisk frykt for å bli bedømt av andre, og av å være flau eller ydmykhet på grunn av ens egne handlinger. Denne frykten kan bli utløst ved en oppfattet eller en faktisk bedømning fra andre. Mens frykten for sosial interaksjon kan bli gjenkjent av pasienten som overdreven eller urimelig, kan det å overvinne den være vanskelig for en som er rammet av sosial fobi. Om lag 15% av befolkningen kan oppfylle kriteriene for en sosial angstlidelse på et tidspunkt i løpet av livet (ifølge undersøkelsen med det høyeste estimatet), med en mann:kvinne ratio på 2:3.
Fysiske symptomer som ofte følger med sosial fobi kan være overdreven rødming, svetting, skjelving, følelse av å miste pusten, hjertebank, kvalme, stamming og følelsen av å skulle besvime eller miste fullstendig kontroll. Panikkanfall kan også oppstå under intens frykt og ubehag. En tidlig satt diagnose kan bidra til å redusere symptomene og utviklingen av ytterligere problemer, som for eksempel depresjon. En del av dem som er rammet kan bruke alkohol eller andre rusmidler for å redusere frykt og hemninger ved sosiale sammenhenger.
En person med denne lidelsen kan behandles med psykoterapi, medisiner, eller en kombinasjon av begge deler. Forskning har vist at kognitiv atferdsterapi, enten individuelt eller i gruppe, er effektivt i behandling av sosial fobi. De kognitive og atferdsmessige komponentene søker å endre tankemønstre og fysiske reaksjoner ved angst-utløsende situasjoner. Oppmerksomheten om sosial fobi har i betydelig grad økt i USA siden 1999 som følge av godkjenning og markedsføring av legemidler for behandling av tilstanden. Foreskrevne medisiner inkluderer flere klasser av antidepressiva: selektive serotoninreopptakshemmere (SSRI), serotonin-noradrenalin reopptakshemmere hemmere (SNRI) og monaminoksidasehemmere (MAO-hemmere). Andre brukte medikamenter inkluderer betablokkere og benzodiazepiner (som mer og mer begrenses til kortsiktig bruk på grunn av alvorlige bivirkninger). (Referanse på det som her betegnes som alvorlige bivirkninger av benzodiazepiner mangler)
Historie
Litterære beskrivelser av sjenanse kan spores tilbake til Hippokrates ca. 400 f.Kr. Hippokrates beskrev en som «gjennom rødming, mistenksomhet og nervøsitet, ikke vil bli sett ute, elsker mørket som livet selv, og kan ikke holde ut i lyset eller å sitte på lyse steder; har hatten i øynene og vil ikke se og ikke bli sett. Han tør ikke komme i selskap med andre av frykt for at han skulle bli misbrukt, skjemt ut, syk, og han mener hver mann observerer ham.»
Charles Darwin skrev om fysiologien og sosial kontekst av rødming og skyhet. Den første omtalen av et psykiatrisk begrep, sosial fobi (phobie des situations sociales ), ble gjort på begynnelsen av 1900-tallet. Psykologer brukte begrepet «sosial nevrose" for å beskrive ekstremt sky pasienter på 1930-tallet. Etter omfattende arbeid av Joseph Wolpe på systematisk desensitivisering, vokste forskningen om fobier og deres behandling. Ideen om at sosial fobi var en separat enhet fra andre fobier kom fra den britiske psykiateren Isaac Marks, på 1960-tallet. Dette ble akseptert av American Psychiatric Association og ble først offisielt tatt med i den tredje utgaven av "Diagnostic and Statistical Manual of Mental Disorders" (DSM). Definisjonen av fobien ble revidert i 1989 til å tillate komorbiditet med engstelig (unnvikende) personlighetsforstyrrelse, og introduserte generalisert sosial fobi. Sosial fobi hadde i stor grad vært ignorert før 1985.
Kognitive aspekter
I den kognitive modellen av sosial angstlidelse opplever de rammede angst ut fra hvordan de vil fremstå for andre. De kan være altfor selvbevisste, ha for høy selv-oppmerksomhet etter aktiviteter, eller ha høye krav til prestasjoner for seg selv. Ifølge sosialpsykologisk teori om selv-presentasjon forsøker den lidende å skape et dannet inntrykk på andre, men tror at han eller hun ikke er i stand til å gjøre dette. Før potensielt angst-provoserende sosiale situasjoner kan de bevisst mange ganger gå gjennom hva som kan gå galt og planlegge hvordan man skal håndtere hvert tilfelle. Etter hendelsen kan de ha en oppfatning av at de har prestert utilfredsstillende. Følgelig vil de se grundig etter noe som muligens kan ha vært unormalt eller pinlig. Disse tankene slutter ikke kort tid etter en hendelse, men kan vokse i omfang over flere uker eller enda lengre tid. Personer med sosial fobi har en tendens til å tolke nøytrale eller tvetydige samtaler på en negativ måte. Flere studier tyder på at sosialt engstelige personer husker mer negative minner enn mindre engstelige individer.
Atferdsaspekter
Sosial fobi er en vedvarende frykt for en eller flere situasjoner der personen er utsatt for mulig evaluering fra andre, og frykt for at han eller hun kan gjøre noe eller handle på en måte som vil være ydmykende eller pinlig. Det overstiger normal "sjenerthet" ved at det fører til overdreven sosial unngåelse og betydelig sosial eller yrkesmessig svekkelse. Fryktede aktiviteter kan omfatte nesten alle typer sosial interaksjon, spesielt i små grupper, stevnemøter, fester, snakke med fremmede, restauranter, etc. Mulige fysiske symptomer er rask puls, rødming, magesmerter, kvalme og brekningsfølelse.
Ifølge psykolog B.F. Skinner, er fobier kontrollert av flukt og unngåelsesatferd. For eksempel kan en elev forlate rommet når han eller hun snakker foran klassen (flukt) og senere avstå fra å gjøre muntlige presentasjoner på grunn av denne opplevelsen (unngå).
Forekomst (prevalens)
I The National Comorbidity Survey hvor over 8000 amerikanske personer ble undersøkt i 1994, avdekket en 12-måneders- og livstidsprevalens på henholdsvis 7,9 prosent og 13,3 prosent, noe som gjør sosial angstlidelse til den tredje mest utbredte psykiske lidelsen etter depresjon og alkoholavhengighet. Kryss-kulturelle studier har anslått prevalensrater på konservative 5 prosent av befolkningen. Andre estimater varierer mellom 2 og 7 prosent av USAs voksne befolkning.
Gjennomsnittsalder for debut av sosial fobi er 10 til 13 år. Debut etter 25 års alder er sjelden, og vanligvis skjer dette da i etterkant av panikklidelse eller depresjon. Sosial angstlidelse forekommer hos kvinner nesten dobbelt så ofte som menn, men menn er mer sannsynlige i å søke hjelp. Som gruppe har de med generalisert sosial fobi i USA mindre sannsynlighet for å fullføre videregående skole og har større sjanse for å være avhengige av offentlig økonomisk hjelp eller ha lav inntekt. Undersøkelser gjennomført i 2002 viser at 0,4 prosent av ungdom i England, 1,8 prosent av ungdom i Skottland og 0,6 prosent av de unge i Wales har sosial angst. I 2003 i Australia var sosial fobi den 8. og 5. største lidelsen for menn og kvinner mellom 15 og 24 år. På grunn av vanskeligheten med å skille sosial fobi fra dårlige sosiale ferdigheter eller sjenanse, viser studier noe variasjon i forekomst.
Komorbiditet
Det er en høy grad av komorbiditet med andre psykiske lidelser. Sosial fobi forekommer ofte sammen med lav selvfølelse og depresjon, dette på grunn av mangel på personlige relasjoner og lange perioder med isolasjon for å unngå sosiale situasjoner. For å prøve å redusere angst og lindre depresjon kan personer med sosial fobi ty til å bruke alkohol eller andre rusmidler, noe som kan føre til rusmisbruk. Det er beregnet at en femtedel av pasienter med sosial angstlidelse også lider av alkoholavhengighet. I et utvalg på 14 263 personer, viste det seg at av de 2,4 prosentene som ble diagnostisert med sosial fobi fylte 16,6 prosent av disse også kriteriene for klinisk depresjon. I tillegg til depresjon er de vanligste komorbide tilstandene hos pasienter med sosial fobi panikklidelse (33 prosent), generalisert angstlidelse (19 prosent), posttraumatisk stresslidelse (36 prosent), rusmisbrukslidelse (18 prosent), og selvmordsforsøk (23 prosent). engstelig (unnvikende) personlighetsforstyrrelse forekommer ofte som en kombinasjon med sosial fobi. På grunn av likhet og overlappende symptomer med andre lidelser, kan det ved behandling av sosial fobi være viktig å forstå underliggende forbindelser med andre psykiske lidelser.
Årsaker og perspektiver
Forskning på årsakene til sosial angst og sosial fobi er omfattende, og tar inn flere perspektiver fra blant annet nevrovitenskap og sosiologi. Forskere har ennå ikke klart å finne de eksakte årsakene. Studier tyder på at genetikk kan spille en rolle i kombinasjon med miljøfaktorer.
Genetiske faktorer
Det har blitt vist at det er en to- til tredobling av risiko for å ha sosial fobi hvis en førsteledds slektning også har lidelsen. Dette kan skyldes genetikk og / eller fordi barn erverver sosial frykt og unngåelse gjennom prosesser som læring gjennom observasjon, eller foreldrenes psykososiale undervisning. Studier av eneggede tvillinger som (via adopsjon) har vokst opp i forskjellige familier har indikert at hvis en tvilling utviklet sosial angstlidelse har den andre mellom 30 og 50 prosent mer sannsynlighet enn gjennomsnittet til også å utvikle lidelsen. I en viss grad kan denne "arveligheten" være uspesifikk - for eksempel har studier funnet at hvis en forelder har en form for angstlidelse eller klinisk depresjon, så har barnet en noe forhøyet sannsynlighet for å utvikle en angstlidelse eller sosial fobi. Studier tyder på at foreldrene til de med sosial angstlidelse har en tendens til å være mer sosialt isolert (Bruch og Heimberg, 1994; Caster et al.,1999). Og sjenanse hos adoptivforeldre er signifikant korrelert med sjenanse hos adopterte barn (Daniels og Plomin, 1985);
Sosiale erfaringer
Å ha tidligere negative sosiale erfaringer kan være en utløsende faktor for utvikling av sosial fobi. For rundt halvparten av dem som er diagnostisert med sosial angstlidelse synes en spesifikk traumatisk eller ydmykende sosial begivenhet å være assosiert med utbruddet eller forverring av lidelsen. Denne type hendelse synes å være særlig knyttet til spesifikke sosiale fobier, som for eksempel å tale i en offentlig situasjon (Stemberg et al., 1995). I tillegg til direkte erfaringer kan det å observere eller høre om sosialt negative opplevelser for andre, eller verbale advarsler om sosiale problemer og farer, også gjøre utviklingen av sosial angstlidelse mer sannsynlig. Sosial angstlidelse kan også være forårsaket av langsiktige effekter av ikke å passe inn, eller å bli mobbet, avvist eller ignorert (Beidel og Turner, 1998). I en studie ble popularitet funnet å være negativt korrelert med sosial angst, og barn som var oversett av sine jevnaldrende rapporterte høyere sosial angst og frykt for negative vurderinger enn andre barn.
Norgesmesterskapet for brassband 1999
Norgesmesterskapet for brassband 1999, det 21. NM for brassband ble arrangert 12.- 13. februar 1999 i Grieghallen, Bergen.
Sosial fobi
Sosiale og kulturelle innflytelser
Kulturelle faktorer som er knyttet til sosial angstlidelse inkluderer et samfunns holdning til sjenanse, skam og unngåelse, noe som påvirker evnen til å danne relasjoner eller få tilgang til arbeid eller utdanning. En studie fant at effekten av forskjellig foreldrestil varierer avhengig av kulturen. Amerikanske barn synes mer sannsynlige i å utvikle sosial angstlidelse dersom foreldrene understreker viktigheten av andres meninger og bruker skam som en oppdragelses-strategi (Leung et al., 1994), men denne sammenhengen ble ikke funnet for kinesiske / kinesisk-amerikanske barn. I Kina har forskning vist at sjenerte barn er mer akseptert enn sine jevnaldrende og mer sannsynlig blir vurdert som ledere og oppfattet som kompetente, noe som står i motsetning til resultatene i vestlige land.
Norgesmesterskapet for brassband 1999
Norgesmesterskapet 1999 ble vunnet av Eikanger-Bjørsvik Musikklag (dirigent Nicholas Childs).
Sosial fobi
Sosiale og kulturelle innflytelser
Det kan være at det økende behovet for gode sosiale ferdigheter i å danne relasjoner eller karriere og en kulturell vekt på selvsikkerhet og konkurransekraft gjør sosiale angstproblemer mer vanlige. Samfunnets og medias vekt på "normale" eller "attraktive" personlige egenskaper har også vært beskyldt for å drive frem perfeksjonisme og følelser av mindreverdighet eller usikkerhet i forhold til negative vurderinger fra andre.
Norgesmesterskapet for brassband 1999
Resultat og musikk
Elitedivisjon
Pliktverk i elitedivisjonen i 1999 var The Devil and the Deep Blue Sea av Derek Bourgeois. Dommere var Nils Eivind Nikolaisen, Roger Webster og Yves Illi.
1. divisjon Tomra Brass Band vant 1. divisjon - selvvalgt verk A Lowry Sketchbook (Philip Wilby); dommere var Jan Roger Øren og Bjørn Sagstad.
2. divisjon Brøttum Musikkforening vant 2. divisjon - selvvalgt verk Firestorm (Stephen Bulla); dommere var Yves Illi og Bjørn Sagstad.
Sosial fobi
Nevrokjemiske og nevrokognitive påvirkninger
Det har blitt dokumentert at personer med sosial angstlidelse har en overfølsom amygdala i forhold til signaler på sosial trussel. Slike signaler kan for eksempel være sinte eller fiendtlige ansikter, eller at noen kan vurdere deg negativt.
Norgesmesterskapet for brassband 1999
Resultat og musikk
3. divisjon Torskangerpoll Musikklag vant 3. divisjon - selvvalgt verk Labour and Love (Percy Fletcher); dommere var Arvid Anthun og Roger Webster.
Sosial fobi
Rus- eller medikamentutløst
Mens alkohol i utgangspunktet lindrer sosial fobi kan overdreven bruk på sikt forverre angstsymptomer og føre til utvikling av alkoholavhengighet og andre problemer. Denne effekten er ikke enestående for alkohol, men kan også oppstå ved langvarig bruk av legemidler som har en lignende virkningsmekanisme som alkohol. Et eksempel på dette kan være benzodiazepiner. Benzodiazepiner har angstdempende egenskaper og kan være nyttige for korttidsbehandling av alvorlige akutte angstsymptomer.
Oleksandr Volynets
Oleksandr Volynets (født 9. oktober 1974) er en ukrainsk svømmer.
Sosial fobi
Rus- eller medikamentutløst
"The World Council of Anxiety" anbefaler ikke benzodiazepiner som langsiktig behandling av angstlidelser på grunn av en rekke problemer knyttet til langvarig bruk. Dette inkluderer toleranseutvikling, psykomotorisk svekkelse, nedsatt hukommelse og kognitiv funksjonsevne, fysisk avhengighet og abstinenssymptomer ved seponering av benzodiazepiner.
Oleksandr Volynets
Han representerte Ukraina under Sommer-OL 2004 i Athen, der han ble nummer 7 i 50 meter fri.
Sosial fobi
Psykologiske faktorer
Forskning har indikert rollen som "kjerneantagelser" eller ubevisste negative automatiske tanker (f.eks. "jeg er udugelig") og mer bevisste antagelser (f.eks. "hvis jeg viser meg selv, vil jeg bli avvist") spiller ved sosial fobi. Disse antas å utvikle seg basert på personlighet og negative erfaringer, og at de blir aktivert når personen føler seg truet. Annen forskning har fokusert mer spesifikt på hvilken nøkkelrolle bekymringer om selvpresentasjon kan spille. Resulterende angsttilstander er sett på som forstyrrende for sosial ytelse og evnen til å konsentrere seg om samhandling, noe som igjen skaper mer sosiale problemer og som styrker og opprettholder tilstanden. Slike kognitive atferdsmodeller vektlegger også betydningen som negativt ladede minner fra fortiden, grubling etter hendelser og fryktsom forventning før hendelser kan ha. Studier har også understreket betydningen av subtile unngåelser og sikkerhetsatferd har, og vist hvordan forsøk på å unngå fryktede negative evalueringer eller å bruke sikkerhetsatferd (Clark & Wells, 1995) kan gjøre sosial samhandling vanskeligere og forverre angst på lang sikt. Dette arbeidet har hatt betydning for utviklingen av kognitiv atferdsterapi for sosial angstlidelse, en behandlingsform som har vist seg å ha effekt.
Behandling
Forskning har dokumentert effekten av to former for behandling for sosial fobi: visse typer medikamenter og en bestemt form for kortsiktig samtalebehandling (psykoterapi) som kalles for kognitiv atferdsterapi (CBT).
Psykoterapi/samtalebehandling
Forskning har vist at kognitiv atferdsterapi (CBT) kan være svært effektivt for flere angstlidelser, spesielt panikklidelse og sosial fobi. Som navnet antyder, har behandlingsformen to hovedkomponenter; kognitive og atferdsmessige. Ved sosial angst kan den kognitive komponenten hjelpe pasienten med å sette spørsmålstegn ved hvordan de kan være så sikre på at andre stadig ser på og dømmer ham eller henne. Den atferdsmessige komponenten søker å endre folks reaksjoner på angst-provoserende situasjoner. Et viktig element er gradvis eksponering, der pasienten blir konfrontert med det de frykter på en strukturert forsiktig måte. Gradvis eksponering er initielt en ubehagelig teknikk for pasienten; ideelt innebærer det eksponering mot en fryktet sosial situasjonen som er angstprovoserende, men utholdelig så lenge som mulig, to til tre ganger i uken. Ofte lages et trinnvist hierarki av fryktede situasjoner, og pasienten utsettes for hvert trinn i rekkefølge. Målet er å lære å handle annerledes og observere egne reaksjoner. Dette skal gjøres med støtte og veiledning når både terapeuten og pasienten føler at de er klare for utfordringen. Kognitiv atferdsterapi for sosial fobi omfatter også trening på angstmestring, dette kan inkludere teknikker som dyp pusting og muskelavslapningsøvelser. CBT kan også bli gjennomført i gruppe hvor det legges til rette for deling av erfaringer og en følelse av aksept fra andre i et trygt miljø.
Noen studier har antydet at sosial ferdighetstrening kan hjelpe ved sosial angst. Det er imidlertid ikke klart om spesifikke sosiale ferdighetsteknikker og trening er de virksomme faktorene, heller enn bare støtte med generell sosial fungering og eksponering for sosiale situasjoner.
I tillegg har en studie antydet at interpersonlig psykoterapi, en form for psykoterapi som primært brukes til behandling av depresjon, også kan være effektiv i behandling av sosial fobi.
SSRI
Selektive serotoninreopptakshemmere (SSRI) er en type antidepressiva som av mange anses for å være førstevalget av medikamenter for generalisert sosial fobi. Disse medikamentene hever nivået av nevrotransmitteren serotonin. Sammenlignet med eldre former for medisinering er det mindre risiko for toleranseutvikling og misbruk av disse medikamentene. Imidlertid har effektivitet og mulig økt selvmordsfare vært gjenstand for kontroverser.
I en dobbelt blindet, placebo-kontrollert studie fra 1995 ble SSRI (paroksetin) vist å føre til klinisk signifikant bedring hos 55 prosent av pasienter med generalisert sosial angstlidelse, sammenlignet med 23,9 prosent av de som tok placebo.
Generelle bivirkninger er vanlige i de første ukene mens kroppen tilpasser seg medikamentet. Symptomer kan være hodepine, kvalme, søvnløshet og endringer i seksuell atferd. Sikkerheten ved behandling under graviditet er ikke klarlagt. Sent i 2004 kom det mye oppmerksomhet i media ut fra en antatt kobling mellom SSRI-bruk og selvmord blant unge. Nyere studier har ikke vist noen økt forekomst av selvmord. Uansett kommer disse studiene fra pasienter som er diagnostisert med depresjon, ikke nødvendigvis med sosial angstlidelse. Det bør bemerkes at på grunn av forskjellene mellom depresjon og sosial fobi vil de som tar SSRI for sosiale fobier ha mindre sannsynlighet for å ha selvmordstanker enn de med depresjon.
Andre medikamenter
Selv om SSRI ofte er førstevalget for behandling kan andre reseptbelagte legemidler også brukes for sosial fobi, noen ganger velges dette hvis SSRI ikke gir noen klinisk signifikant forbedring.
I 1985, før introduksjon av SSRI, ble antidepressiva som monoaminoksidasehemmere (MAO-hemmere) ofte brukt i behandling for sosial angst. Effekt synes å være sammenlignbar, eller noen ganger bedre, enn for SSRI eller benzodiazepiner. Men på grunn av diett-restriksjoner som kreves, høy giftighet og fare for overdose, og inkompatibilitet med andre medikamenter, anses nytten som behandling for sosial fobi i dag som begrenset.
Benzodiazepiner som alprazolam og diazepam er et alternativ til SSRI. Disse stoffene er ofte brukt for kortsiktig lindring av alvorlig, invalidiserende angst. Selv om benzodiazepiner fortsatt noen ganger brukes for langsiktig daglig behandling er det mye bekymring over problemer som utvikling av toleranse, avhengighet og misbruk i rusøyemed for denne typen medikamenter.
Antidepressivumet mirtazapin har vist seg effektiv i behandling av sosial angstlidelse. Dette kan være et alternativ fordi mirtazapin har raskt innsettende effekt og mangler flere ubehagelige bivirkninger forbundet med SSRI (spesielt, seksuell dysfunksjon). Noen mennesker med en form for sosial fobi som kalles prestasjonsfobi, har blitt hjulpet av betablokkere som vanligvis brukes for å kontrollere høyt blodtrykk. Tatt i lave doser kontrollerer de den fysiske manifestasjonen av angst og kan tas før en offentlig fremtreden.
Konkordieboken
Konkordieboken eller Concordia (1580) er den historisk læremessige standard til den lutherske kirke, bestående av ti trosmessige dokumenter anerkjent som autorative innen lutheranismen siden 1600-tallet. Den har blitt kategorisert som en kanon eller corpus doctrinæ samlet av Jakob Andreae og Martin Chemnitz. Den ble utgitt på tysk den 25. juni, 1580 i Dresden, femti år etter dagen for fremleggelsen av Den augsburgske bekjennelse til Keiser Karl V på Riksdagen i Worms. Den autorative latinske utgave ble utgitt i 1584 i Leipzig.
Trykte utgaver på norsk
I 1862 utgav Carl Paul Caspari og Gisle Johnson den første norske oversettelse av Konkordieboken, som kom i nytt opplag 1866, og senere i flere opptrykk.
I 1866 er en utgave av Caspari og Johnsons norske oversettelse med noen rettelser og historisk-teologisk innledning trykket i Madison i USA av Lisbons Forlagsforening etter initiativ av den norske presten Christian Mathias Hvistendahl ved den kjente Muskegokirken (hjemmeside her ) i Wisconsin. I 1892 ble den norske utgaven trykket og utgitt i Decorah, Iowa, og i forbindelse med de lærestridigheter som pågikk blant lutheranerne i USA på siste halvdel av 1800-tallet bidro den til at mange norske utvandrere fulgte holdningene til den tyske Missourisynoden på basis av Konkordieboken.