cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Avioniker
Utdanning
En avioniker er utdannet innen flyelektronikk med fagbrev som dokumentasjon. Dette er et fem-årig løp, hvor tre år er i den videregående skole og to er i lære. Utdanningsprogrammet er: Videregående trinn 1 Elektrofag eller Teknologi og industrifag, VG2 Flyfag og VG3 Avionikerfaget. Etter disse tre årene er det to år i lære, enten i et sivilt flyselskap eller i Forsvaret. I løpet av læretiden taes fagprøven, som gjerne er delt opp i flere perioder. Ved bestått fagprøve får eleven et avioniker-fagbrev. Arbeidsoppgavene til en avioniker er reparasjon, inspeksjon, modifikasjon samt feilsøking, direkte på et luftfartøy, eller i spesialverksteder.
Internasjonal godkjent utdannelse
For å opprettholde og ivareta flysikkerheten i Europa, har EU etablert et eget organ, EASA. Norge ble medlem av EASA, European Aviation Safety Agency, den 1. juni 2005. I Norge finnes det tre godkjente EASA-skoler innen avionikk. Dette innebærer at de tilfredsstiller EASA sine Part147 og Part66 krav.
Parallelt med fagbrevutdannelsen, tilbyr de tre EASA-godkjente Part-147-skolene en internasjonal godkjent utdannelse. Godkjennelsen er gitt av Luftfartstilsynet og innebærer en grundig gjennomgang av skolen og kvalitetssikring av denne.
Alle eksamener er av flervalgstypen, der et av tre alternativer er rett. Antall spørsmål til eksamen varierer fra 20 til 130, alt etter hvilket fag det er. I tillegg har tre fag en essay-oppgave til eksamen.
Flytekniker B2
Mange avionikere vil i løpet av karrieren sin bli videreutdannet til flytekniker. Det er som regel arbeidsgiver som avgjør hvem som er egnet til å bli flytekniker, ut ifra personlig egnethet, men det stilles også noen formelle krav fra Luftfartstilsynet:
Etter å ha bestått typekursets eksamener og gjennomført jobbtrening, vil den aktulle kandidaten være autorisert flytekniker B2 i henhold til det europeiske luftfartsorganet EASA.
Autorisasjonen gir også rett til å godkjenne og signere en avionikers arbeid. Den som har bestått typekurs, og innehar CRS på en Boeing 737, vil ikke være flytekniker på for eksempel en Boeing 757. Det kreves typekurs for hver flytype.
Rabba
Rabba er et område på Nordsiden i Hønefoss i Ringerike kommune som strekker seg langs et høydedrag fra Rundtom til Begna bru og Roa–Hønefosslinjen, langs østsiden av Begnaelva ovenfor Hønefossen. Området nærmest elva kalles øverst Mollvall og nederst Mossejordet og Hengsle. På østsiden av høydedraget ligger Haldenjordet (som ikke regnes med til Rabba) øverst og Storløkka (som regnes med) nederst, skilt av et høydedrag som kalles Lageshallen. Området tilhørte opprinnelig tidligere Norderhov kommune.
Rabba preges mest av villabebyggelse, men har noe blokkbebyggelse i Hengsleområdet, og ligger i gåavstand til sentrum av Hønefoss. Barn i området sogner til Ullerål skole på barnetrinnet og Hov ungdomsskole på ungdomsskoletrinnet.
Kaderparti
Kaderpartiet er et parti som er oppbygd i samsvar med den marxist-leninistiske partimodellen, slik den ble utformet av Lenin. Medlemmene i kaderpartiet omtales som kadre, derav navnet. Det kommunistiske kaderpartiet ble av Lenin omtalt som «et parti av ny type».
Joseph Garang
Joseph Garang (født ca. 1926, død 28. juli 1971) var en sør-sudansk politiker på 1960-årene.
Kaderparti
Styreform
Fraksjonering innad i partiet er forbudt og danner grunnlag for eksklusjon. I frontorganisasjoner som kaderpartiet prioriterer er det påbudt at partimedlemmene organiserer seg i èn felles fraksjon.
Joseph Garang
Garang var medlem av det sudanske kommunistpartiet. I juli 1971 ble Garang og flere henrettet etter å ha blitt dømt som sammensvoren under det kortvarige statskuppet som styrtet regimet til tidligere president Gaafar Nimeiry.
Kaderparti
Styreform
Prinsippet om demokratisk sentralisme blir påstått å være arbeiderklassens organisasjonsform. Når flertallet i klubben har stemt for streik, aksepteres det ikke at mindretallet trosser flertallet og tyr til streikebryteri.
Medlemskap og aktivitetsplikt
Medlemmer opptas individuelt etter søknad. Som medlem i et kaderparti er man pliktig å betale kontingent og å delta aktivt i partiet og de frontorganisasjoner som partiet prioriterer. Kontingenten utregnes på grunnlag av inntekt. Passivt medlemskap godtas kun for syke og eldre.
Kritikk av kaderpartimodellen
Mange kommunistpartier som har fulgt prinsippene om demokratisk sentralisme har i praksis endt med å bare være sentralistiske. Systemet er ment å gi partiet sterkere enhet og dermed større slagkraft, men det har ofte ført til at nødvendige debatter ikke har blitt tatt og på lengre sikt resultert i store skred av utmeldinger og avskallinger. En viss grad av demokratisk sentralisme finner en i de fleste organiserte grupperinger, men det er bare kommunistpartiene som har systematisert og institusjonalisert ordningen. Prinsippet med fraksjonsforbud viser seg ofte i praksis å føre til uformelle og skjulte fraksjoner og nettverk, siden folk har forskjellige måter å definere fraksjonering på. Disse kan misbrukes i skjulte maktkamper innad i organisasjonen.
Kaderpartier i Norge
Partier og organisasjoner som praktiserer demokratisk sentralisme er blant annet Arbeidernes Kommunistparti, Norges Kommunistiske Parti, Tjen folket, Rød Ungdom og ML-gruppa Revolusjon.
Mecynorhina
Mecynorhina spp. er en slekt av biller som hører til gruppen gullbasser (Cetoniinae) i gruppen skarabider (Scarabaeoidea).
Utseende
Store til meget store (30-80 millimeter) gullbasser, grønne, svarte, brunrøde eller brunlige med gule eller hvite tegninger. Hannen har et langt, flatt fremspring i pannen, dette er ofte kløvd i spissen, dessuten spisse pigger like innenfor fasettøynene. Framleggene (protibiae) har lange pigger hos hannene, bare noen korte tenner på yttersiden hos hunnene. Flere av artene (særlig underslekten Mecynorhinella) forekommer i ganske ulike fargevarianter.
Utbredelse
Slekten er utbredt i tropisk Afrika.
Populære samleobjekter
Disse store og fargerike billene, der hannene har oppsiktsvekkende horn og spektakulære frambein, er populære samleobjekter. At flere av artene forekommer i mange ulike fargevarianter hjelper også til her. Særlig ettertraktet er hanner av den største arten, Mecynorhina ugandensis, som gjerne omsettes for 100–200 amerikanske dollar på internett.
Skoghøns
Biologi
Mange av artene har spektakulære paringsritualer, der hannene duellerer om retten til å pare seg. Paringsleiken kan være et svært populært skue for mennesker, for eksempel tiurleiken og orrhaneleiken.
Skoghøns eter hovedsakelig vegetabilsk kost, men tar også insekter for å spe på proteinbehovet, spesielt når de før opp unger.
De ble tidligere regnet som en selvstendig familier, Tetraonidae, men plasseres nå i tribuset Tetraonini i fasanfamilien. Kimball og Braun (2014) fant ut at koklassfasan (Pucrasia macrolopha) var basal i tribuset Tetraonini, men en analyse gjort med komplett mitokondrielt genom plasserer nå denne arten som basal i Phasianini. Kalkunene (Meleagris) er ofte blitt plassert blant skoghønsene, men regnes nå til et eget tribus. Disse gruppene er ifølge HBW Alive skoghønsenes nærmeste nålevende slektninger.
Inndeling
Inndelingen følger International Ornithological Congress og er i henhold til Kimball, Hosner & Braun (2021). Norske navn på arter og grupper følger Norsk navnekomité for fugl og er i henhold til Syvertsen et al. (2008, 2017). Navn på arter og grupper i parentes er ikke offisielle, men kun midlertidige beskrivelser i påvente av en offisiell beskrivelse.
Ole Martin Norderhaug
Ole Martin Norderhaug (født 5. september 1949) er en norsk politiker (Ap) som var ordfører i Trysil kommune fra 1999 til 2015.
Han var en av de 19 første ordførerne som ble direktevalgt under de første ordførerforsøkene i 1999, og ble gjenvalgt ved valgene i 2003 og 2007. I 2011 ble han valgt til ordfører på vanlig måte, da prøveordningen med direkte ordførervalg var avviklet.
Norderhaug er adjunkt og har lærerutdanning fra Elverum lærerskole, Universitetet i Bergen og Universitetet i Trondheim. Han har undervist i gymnas og videregående skole. I 1977 grunnla han Trysil Design og drev dette til han ble ordfører i 1999.
Norderhaug stilte ikke til gjenvalg i kommunestyre- og fylkestingsvalget 2015.
Regjeringen Modrow
Regjeringen Modrow var en reformsosialistisk regjering i DDR (Ministerrådet i DDR) som ble ledet av Hans Modrow. Hans Modrow ble valgt til Formannen for Ministerradet 13. november 1989. Regjeringen hans ble bekreftet av Folkekammeret 18. november 1989, ni dager etter murens fall og en måned etter at Erich Honecker måtte gå av. Senere 5. februar 1990 ble noen representanter for borgerbevegelsen utnevnt til medlemmer av regjeringen som ministre uten portfølje. Den regjeringen ble da også kalt «regjeringen for nasjonal ansvar» (Regierung der nationalen Verantwortung). Denne regjeringen arbeidet til etter den første demokratiske valget regjeringen under Lothar de Maizière ble bekreftet av Folkekammeret 12. april 1990.
Liste over Russlands føderasjonssubjekter rangert etter befolkningsstørrelse
Dette er en liste over Russlands føderasjonssubjekter rangert etter befolkningsstørrelse. Tallene er fra folketellingen i 2002.
Tannvaktler
Tannvaktler er ei familie hønsefugler som utelukkende lever i Amerika, fra Canada til nordøst i Argentina. Av de 31 artene er det bare 6 som holder til i Nord-Amerika.
Özlücedemningen
Özlücedemningen er en demning med vannkraftverk i Tyrkia. Den er anlagt på elven Murat, ei sideelv til Eufrat. Byggingen av kraftverket og demningen startet i 1985 og var ferdig i 1999. Installert vannkraftproduksjon er 170 MW.
Hoji
Hoji er, ifølge japansk mytologi, en ond ånd og en transformasjon av ånden Tamamo no Mae, en ond rev som forvandlet seg selv til en vakker kvinne for å fortrylle keiser Konoe. Da Tamamo-no-Mae mislyktes i sitt forsøk på å drepe keiseren og overta tronen, forvandlet hun seg tilbake til sin opprinnelige reveform, og ble deretter forfulgt og drept av den kjente krigeren Miura-nosuke. Etter at reven døde, ble liket omgjort til Sessho-seki («Drapsstein»).
Hoji er sagt å ha hjemsøkt denne steinen i den japanske provinsen Nasu), frem til den buddhistiske presten Genno stoppet for å hvile ved steinen, og ble truet av Hoji. Genno utførte spesielle åndelige ritualer, og ba ånden tenke over sin åndelige frelse. Hoji ga seg til slutt, og sverget på at hun aldri skulle hjemsøke steinen igjen.
Robert Nozick (bok fra 2002)
Robert Nozick er en bok redigert av David Schmidtz som ble utgitt i 2002. Boken inneholder ni essays om filosofien til den amerikanske tenkeren Robert Nozick. Fire av disse fokuserer utelukkende på Nozicks bok Anarchy, State and Utopia, et sammenligner Nozicks The Nature of Rationality med hans Anarchy, State and Utopia, to essays handler om Nozicks behandling av fri vilje og kunnskap i Philosophical Explanations, mens de to siste utforsker The Examined Life. Boken fikk god kritikk av Tamar Szabó Gendler i The Philosophical Review.
Elizabeth Cromwell
Elizabeth Cromwell, dåpsnavn Elizabeth Bourchier (født 1598, død 1665), var hustru av Oliver Cromwell, Lord Protector av England, Skottland og Irland. Hun ble tidvis referert til som Lady Protectress eller Protectress Joan. Allerede i sin samtid ble hun skarpt baktalt av sin manns politiske motstandere. Deres ekteskap synes å ha vært lykkelig og de fikk ni barn sammen.
Familie og ekteskap
Elizabeth Bourchier var datter av sir James Bourchier av Felsted i Essex som var en rik pels og lærhandler i London. Hennes mor var Frances Crane, datter av Thomas Crane av Newton Tony i Wiltshire. Hun ble født på en ukjent dato i 1598 som den eldste av tolv barn, ni sønner og tre døtre. Hennes far eide eiendom både i London, særlig rundt Tower Hill og dessuten i Essex. Han ble adlet som ridder av kong Jakob I av England i juli 1603. Det er ingen informasjon om hennes oppvekst, men hun ettersom hun kunne lese må hun ha motta en form for undervisning, noe som ikke var vanlig for jenter på denne tiden.
Det er ukjent i dag hvordan Elizabeth møtte eller ble introdusert til Oliver Cromwell. Familiene kan ha møttes i det sosiale liv Essex, eller via eksisterende familieforbindelser da Elizabeths tante på morssiden, Eluzai Crane, ble gift med Olivers onkel, Henry Cromwell av Upwood. Den 22. august 1620, kun noen få måneder etter hans 21. fødselsdag, giftet Oliver Cromwell seg med Elizabeth Bourchier i kirken St Giles-without-Cripplegate i London. Ekteskapet kom til å frambringe ni barn hvor åtte overlevde barndommen.
Ekteskapet var meget fordelaktig for Cromwell da hennes far førte ham i kontakt med den rike handelsstanden i London, og grunnet de omfattende landområdene som sir James eide i Essex, kom denne familieforbindelsen senere til å garantere ham stor støtte fra innflytelsesrike, puritanske familier. På den tiden da han ble gift var Cromwell selv ennå ikke blitt en dypt religiøs mann.
Den baksnakkingen og avsky som ble veltet over Oliver Cromwell av hans politiske motstandere rammet også Elizabeth. Rojalistene kalte henne for contemptuously Joan, «foraktelige Joan», og anklaget for alle former for feil og mangler, blant annet drukkenskap og utroskap. Alle disse anklagene synes å være fullstendig uten grunnlag.
Det er kjent at Elizabeth Cromwell ble introdusert for kong Karl I av England. Det var på den tid da kongen var holdt fange ved Hampton Court og da fortsatt med et godt forhold til Oliver Cromwell. Etter introduksjonen ble hun underholdt, sammen med ektefellene til Henry Ireton og Edward Whalley.
Ekteskapet var åpenbart lykkelig og de ble hengivne overfor hverandre. Dette kan bli bevitnet i de ivrige kjærlighetsbrev som Cromwell skrev til Elizabeth mens han var borte på sine militære kampanjer. En del av disse brevene ble utgitt i en antologi av kjærlighetsbrev som ble redigert og skrevet av Antonia Fraser i 1976. I et brev hvor han skrev fra Skottland skrev han: «Thou art dearer to me than any creature; let that suffice», og videre:
Kun et av Elizabeths brev er blitt bevart, fra desember 1650. Det ble funnet blant John Miltons statspapirer, og var adressert til Lord Protector. Det er et ømt skriv fra en hjemlig hustru til hennes fraværende ektefelle. Hun uttrykte sitt ønske om å se ham igjen, om Herren så måtte ønske:
Detaljene fra deres først år er lite kjent. De bodde i Huntingdon fram til 1631, i St Ives fra 1631 til 1636, i Ely fra 1636 til 1646 og deretter i London. I 1654, kort tid etter at Cromwell var blitt Lord Protector, flyttet de til nydekorerte boliger i Whitehall Palace og ved Hampton Court. Som hustru av en framgangsrik offiser i hæren, og fra desember 1653 hustru av Englands statsoverhode og den mektigste person på De britiske øyer, spilte hun en mindre og støttende rolle i en del offentlige tilfeller, særlig ved utenlandske statsbesøk hvor hun tok seg av ambassadørenes hustruer og døtre. Hun synes å ha holdt seg bakgrunnen og søkte aldri politisk makt eller innflytelse. Fiendtlige skriv hånte henne således for at hun var enkel framfor å beskylde henne for korrupsjon eller utøve politisk innflytelse.
Etter Oliver Cromwells sykdom og død, og etter at hennes sønn Richard Cromwell ble tvunget til å avgå som Lord Protector, ble hun tatt godt vare på av hæren og sammenkalte parlamentet for å sikre henne et egnet underhold. Etter at monarkiet ble gjeninnført var hun redd for at hun måtte flykte til trygghet et annet sted, og hadde da samlet seg en del verdigjenstander, noe som kom statsrådet for øre. Hun fikk dog tillatelse til å reise, etter å ha bedt kongen om «trygg pensjonering» i «nå i hennes gamle alder», og det ble innvilget, men uten å ta med seg noen rikdommer fra sitt tidligere liv. Hun ble ikke plaget av det nye regime og tilbrakte sine siste år i stillhet hvor hun levde sammen med sin svigersønn John Claypoles familie i Northborough i Northamptonshire og fikk tidvis besøk fra sine overlevende barn. Etter en periode av dårlig helse døde hun i Northborough i november 1665 og ble gravlagt i den lokale kirke.
Barn
Av disse døde tre sønner i ung alder. James døde som spedbarn det samme året som han ble født, Robert døde i 1639 i sine tidlige tenår, og Oliver døde i 1644 så vidt tyve år ugift av naturlige årsaker mens han var i hæren.
Beskrivelse i film
I det historiske dramaet Cromwell fra 1970 ble Elizabeth spilt av Zena Walker. Rollen som Oliver Cromwell ble spilt av den irske skuespilleren Richard Harris.
Bodø
Bodø (lulesamisk: Bådåddjo; pitesamisk: Buvvda) er en by og kommune i landskapet Salten i Nordland fylke. Bodø er Nordlands største by og kommune målt etter antall innbyggere, og er administrasjonssenter i Nordland fylke.
I Nord-Norge har kun Tromsø kommune større folketall, mens Bodø er det mest folkerike byen/tettstedet i landsdelen. Byen Bodø har innbyggere per  og er således kun såvidt større enn Nord-Norges nest største, Tromsø. Bodøregionen dekker kommunene Bodø, Gildeskål og Beiarn. Den hadde 0 innbyggere per, og er dermed Norges 15. mest befolkede byregion.
Bodø kommune ligger sentralt midt i fylket og ute ved kysten. Bodø er en del av landskapet og regionen Salten, som dekker ni kommuner. Fem av disse grenser til Bodø. Sørfold ligger nordøst for Bodø, Fauske grenser i øst, Saltdal ligger mot sørvest, mens Beiarn og Gildeskål grenser begge mot Bodøs sørlige kommunegrense. I nord har Bodø også en marin grense til Steigen over Folda. Den sentrale delen av kommunen ligger på Bodøhalvøya. Nord for denne ligger Kjerringøy, mens Tverlandet, Saltstraumen og Skjerstad ligger sør i kommunen. Disse har hvert sitt folkevalgte lokalstyre. Bodøs historie strekker seg tilbake til steinalderen da stabile fiskefangster gjorde Saltstraumen til Bodøs eldste bosetning. Det som er indre by idag har vært strandområder. Da vannet trakk seg tilbake, ble de store flate områdene ytterst på Bodøhalvøya gradvis omgjort til dyrka mark. Det stabile fisket bidro til at Bodø fikk bystatus 20. mai 1816. Dette var for å skape en kjøpstad i nærheten av Lofoten, slik at fisken ikke måtte gå gjennom Bergen først, som foreløpig hadde et monopol på saltvannsfiskeriet. Først i 1860-årene, da sildefisket kom, ble Bodø en merkbar by på norgeskartet. Bodø ble gjenreist etter andre verdenskrig, og tettbebyggelsen har siden vokst betydelig utover det tradisjonelle sentrumsområdet. Det meste av boligbyggingen har siden 1960-årene funnet sted østover langs riksvei 80 og omkring ti kilometer østover fra sentrum. Her ligger blant annet bydelene Hunstad og Mørkved som har egne bydelssentra, men som ennå i stor grad har preg av forsteder eller sovebyer. Etter hvert har byen også vokst langs en akse nordover mot Kjerringøy, slik som tettstedsbebyggelsen i Skivika og Løpsmarka. Løding er Bodøs nest største tettsted, og ligger 15 kilometer øst for sentrum, innerst på halvøya Tverlandet.
Sven O. Kullander
Sven Oscar Kullander (født i Sollefteå, 1952) er en svensk biolog med doktorgrad i iktyologi. Sven O. Kullander forsker fremfor alt på ciklider og andre tropiske ferskvannsfisker. Han har også jobbet med truede fiskearter i Sverige.
Bodø
I senere tid har Bodøs næringsliv blitt mindre basert på fiskeri, selv om det fortsatt er en viktig næring, og har gått mer over på forretningsrelaterte bedrifter og administrering. Bodø Næringsforum hadde i 2013 rundt 250 registrerte medlemsbedrifter. Blant de største arbeidsplassene er Nordland fylkeskommune, Nordlandssykehuset og Nord universitet. Bodø er også sete for en rekke nasjonale, regionale og lokale bedrifter innen offentlig og privat sektor, blant annet Statsforvalteren i Nordland, Nordland politidistrikt, Salten tingrett og Salten Brann IKS.
Navn og etymologi
Navnet Bodø dukket først opp i det 16. århundre som et len under lensherresetet Bodøgård, som ligger om lag tre kilometer sørøst for dagens sentrum, i Bodøsjøen bydel. Det gammelnorske navnet på denne gården var Bodin, som trolig er sammensatt av det gammelnorske boði «båe, undervannsskjær», etter båene i viken utenfor Bodøsjøen, som er gårdens nauststed, og vin, som kan oversettes med «havnegang, eller grasslette». I så fall betyr Bodin «grassletta ved båe-vika». Dette navnet, som ble uttalt «Bådin», med trykk på å-en og tonefall som i «Karin», utviklet seg i folkemålet til Bòddøya («Båddøya»). Bodø er en fordanskning av den formen. En annen etymologisk tolkning kan være at navnet kommer fra ordet Bodeiar, som betyr øya med boder. Øya kan i denne sammenheng tolkes som Bodøhalvøya, mens boder opprinnelig var synonymt med hus. Oversettelsen blir da den bebygde halvøya.
Sven O. Kullander
Han har studert ved universitetene i Umeå og Stockholm. Doktorgraden tok han i Stockholm i 1984. Han er i dag førsteintendent ved Naturhistoriska riksmuseet i Stockholm, med ansvaret for den iktyologiske og herpetologiske samlingen. Kullander koordinerer også museets bidrag til FishBase og GBIF.
Bodø
Geografi
Bodø, som ligger ytterst på en halvøy ut mot Vestfjorden, har hatt en strategisk viktig posisjon innenfor fiskeriet og kystvirksomheten. Bodø har på den måten blitt et naturlig knutepunkt mellom havet og de omkringliggende grendene. Denne plasseringen bidro også til å gi Bodø kjøpstadrettigheter tidlige på attenhundretallet og var med på å gjøre Bodø til det viktige senteret byen er i dag.
Sven O. Kullander
Han har gitt ut flere vitenskapelige og populære publikasjoner og foretatt et stort antall ekspedisjoner hvor han har beskrevet mange grupper og arter av ciklider. Den første boken hans, A Revision of the South American Cichlid Genus Cichlasoma kom i 1983. Den andre boken kom i 1986 og den tredje i 1989. Han har samarbeidet med bl.a. Han Nijssen, og oppkalte panda-dvergcikliden (Apistogramma nijsseni) etter ham.
Bodø
Geografi
Som resten av Nordland, dominerer fjorder og fjell kommunen, med flate og dyrkbare flater langs kyststripa, samt i daler skapt av isbreer fra siste istid. I nord avgrenses Bodø av Sørfolda, mens grensen i sør går langs fjellområdene sør for Saltenfjorden-Skjerstadfjorden, som også splitter kommunen geografisk i to deler. Innenfor kommunegrensene ligger også Misværfjorden og Misværdalen, som den sørlige enden på kommunen. Øst for byen deles Bodøhalvøya i to av Vatnvatnet, noe som har skapt en tilnærmet flat dal helt fra Hopen ved Tverlandet og nordover til Sørfjorden. Rett nordøst for Vatnvatnet ligger Heggmovatnet. Det største er Gjømmervatnet, sør i kommunen, mens det bynære Soløyvatnet er nest størst. Området rundt Soløyvatnet er preget av lange og skogkledde åser, som danner Bodømarka, som kan avgrenses mot Rønvik bydel i vest. Dette er et populært friluftsliv- og rekreasjonsområde. Saltstraumen, som er verdens sterkeste tidevannsstrøm, er sør i kommunen. Et kjent motiv er Saltstraumen bru med Børvasstindan i bakgrunnen. Bodø har også verdens tetteste populasjon av havørn.
Geologi
Bodøs geologiske underlag deles i grove trekk i to. Mesteparten av kommunen er dekt av metamorfe og magmatiske bergarter, mens vi finner unntakene helt øst på kommunens del av Bodøhalvøya, samt Landegode, Helligvær og de andre øyene i Vestfjorden. Her finner vi i stedet grunnfjell påvirket av den kaledonske fjellkjede, som en gang var en fjellkjede som oppsto ved fjellkjedefolding da Europa og Nord-Amerika kolliderte, for mer enn 400 millioner år siden. Disse to hovedgruppene av bergarter er de som dominerer norskekysten mellom Sogn og Fjordane i sør og Troms i nord.
Vestre Tverlandet, Saltstraumen og området sør for dette har mange bergarter. Det er størst forekomst av gneis, granitt og kalkspat.
Skjerstad kommunedel har et mangfoldig geologisk underlag, med bergartene gneis, sedimentære bergarter, kalkspat, granitt og kvartsdioritt.
Klima
Bodø har et subarktisk maritimt klima, og ligger rett nord for grensen til temperert klima. Klimaet er et av de mer sjeldnere klima, siden lignende klimaer kun finnes langs kysten i Nord-Europa og på sørsiden av Alaska. De fleste områdene med subarktisk klima ligger som oftest i en såpass lang avstand fra kysten at klimaet ikke blir påvirket av havstrømmer og lignende, gjerne mellom 50° og 70°N. Dette gir lange og kalde vintre, og korte, men varme somrer. Det spesielle subarktiske maritime klimaet gir mildere somre, og en vintertemperatur ikke langt under null grader slik at jordbruk er fysisk mulig i regionen på grunn av Golfstrømmen.
Bodø er kjent for sin sterke vind. Vinden kommer vanligvis fra vest og sørvest, før den treffer Bodø. Unntaket er om vinteren, da østavind dominerer rundt halvparten av årstiden. Fallvind er også et kjent fenomen ved de bratte fjellstupene rundt om i kommunen. Statistikk viser at det er mest vind i Bodø om høsten og vinteren, mens våren og sommeren er mer vindstille. Januar er den måneden med mest kuling og storm, mens juli måned er i motsatt ende av skalaen.
Bodø ligger nord for polarsirkelen og har midnattssol i perioden 30. mai til 12. juli, selv om hele solskiven er over horisonten ved midnatt i perioden 3. juni til 8. juli. Lyse netter, som er definert når solskiven er under 18 grader under horisonten, finnes i perioden 2. april til 10. september.
Bodø har offisielt ikke mørketid, men fjell sørvest for byen gjør at solen er borte i perioden 1. desember til 10. januar. De to sistnevnte datoene er anslått, og kan variere fra år til år. Grunnen til at Bodø har midnattssol, men ikke mørketid, er på grunn av lysbrytningen gjennom atmosfæren. Brytningen av sollyset sørger for at lyset bøyes. Selv om sola er under horisonten, vil den lyse på Bodø.
Demografi
Befolkningen i tettbebyggelsen utgjør 91 % av kommunens innbyggertall. I tillegg til tettstedet Bodø finnes det to andre tettsteder i kommunen. Disse er Løding og Løpsmarka med henholdsvis og  innbyggere pr. . Det tidligere administrasjonssenteret i Skjerstad kommune, Misvær, var inntil for få år siden også regnet som et tettsted med 232 innbyggere (2012).
Sentrumsoner
De fem sentrumssonene i tettstedet Bodø, bykjernen, Flatvoll, Stormyra, nord på Alstad og Mørkved bydelssenter, utgjør tilsammen 0,81 km², og har et innbyggertall på 2,084 personer, som gir en befolkningstetthet på 2,573 innbyggere per kvadratkilometer. Dette ligger rett over gjennomsnittet i tettstedet Bodø som helhet, men er langt under landsgjennomsnittet på befolkningstetthet i sentrumssoner. Der er snittet, per 2003, 3,548 innbyggere per kvadratkilometer, noe som betyr at Bodø sentrum og de andre sentrumssonene i liten grad har preg av stor boligbebyggelse, og at det meste av bebyggelsen finnes i bydelene. I de samme sentrumssonene er det registrert 1,091 bedrifter, med tilsammen 7,049 sysselsatte.
Pendling
Bodø har både buss- og jernbaneforbindelse til de omkringliggende kommunene, samt flyforbindelse til de norske storbyene og de fleste nordnorske lufthavnene. Dette gjør at Bodø egner seg både for inn- og utpendling og for forretningsreiser. De fleste som pendler inn i kommunen, kommer fra Fauske kommune. Videre følger Gildeskål, Meløy og Saltdal kommuner.
Bydeler og bylandskap
Bodø er delt inn i 14 bydeler. To av disse ligger i tettstedet Løpsmarka, men blir, på grunn av sin beliggenhet rett utenfor bygrensene, medregnet som byen. Bodø deles også inn i indre og ytre by. Det finnes to definisjoner. Ifølge den ene definisjonen deles Bodø inn i to større geografisk avskilte deler, kalt satellitter. Da blir den vestre satellitten hvor sentrum ligger, kalt indre by, mens den østlige satellitten kalt ytre by. I denne definisjonen regnes sentrum og de tre bydelene Vestbyen, Østbyen og Rønvik. Den andre definisjonen tar hensyn til hva som er forstadsområder, og hva som ikke er det. Slik blir Rønvik bydel ekskludert fra indre by, og tilhører i stedet ytre by.
Ytre by kan deles inn i tre enheter. Dette er ytre nord, ytre sør og ytre øst. Blir Rønvik medregnet i ytre by, regnes den til ytre nord, sammen med Skivika og Løpsmark bydel, som ligger i tettstedet Løpsmarka. Ytre sør består av Bodøsjøen, Alstad, Grønnåsen Øvre Hunstadmoen og Nedre Hunstadmoen bydeler, mens ytre øst er Hunstad, Mørkved og Støver bydeler. Disse skillene er skapt etter hvilken skolekrets ungdomsskolene bruker, for eksempel følger ytre øst grensene til Hunstad ungdomsskoles skolekrets. I Ytre sør er det Alstad ungdomsskole og Bodøsjøen barne- og ungdomsskole, mens i ytre nord ligger det tre barne- og ungdomsskoler. Indre by, uten Rønvik, har to barneskoler og én ungdomsskole.
Arkitektur
I bydelen Rønvika, som ble omgjort fra store jordbruksområder til boligfelt på under et tiår, har mye 70- og 80-tallsbebyggelse. Enda er ikke hele Rønvikjordene oppspist av boligene, og de sørøstre delene av bydelen domineres av terrassehus og blokker. På Vollen er det rekkehus og villaer, mens det lenger vestover er mer villastrøk, og enkelte leiligheter og rekkehus. På Reinsletta og i Myrvoll er det tidlig 60-tallsvillaer, men det bygges store blokker i nyere deler. Flatvoll har blitt et bydelssentrum med butikker og restauranter, mens Rønvikleira er industri-, havn- og jernbaneområder, selv om det også er innslag butikker, varehus og blokker. Omtrent hele Rønvika er trehus, unntatt Rønvikleira, som er mer moderne i stilen.
Stormyra er et bisentrum og drabantby, med varehus, kjøpesentrer og verksteder, der mye av arkitekturen i de vestlige strøkene er 90-talls, husene bygd enkle og praktiske, og mye i én eller to etasjer. I de østlige strøkene ligger mange moderne kjøpesentrer som er bygget eller oppusset det siste tiåret, og som har en moderne arkitektur, med glatt og plank veggdekke.
Grønnåsen bydel har mange rekkehus oppført på slutten av 1990-tallet eller tidlig 2000-tall. Bydelen er kjent for sine mange identiske hus i de østre strøkene, hvor det er rekkehus og villaer side om side. Alle hus har møner, er av tre og er bygget i sveitserstil.
Store deler av bydelen Hunstad har identiske hus, i fargene blå, hvit, gul, grønn og rød. Husene er av tre og har flate tak, og er kubeformet, med enkle anekser. Bygningene ble oppført midt på 1970-tallet. Lenger nord i bydelen er det rekkehus i en enklere 90-tallsarkitektur av tre, med enkelte villaer. På Mørkved og Støver er det for det meste eneboliger og rekkehus fra 90-tallet. I og rundt universitetsområdet, samt mange av de nyere nabolagene i disse bydelene har innslag av blokkbebyggelse.
Utdanning
Bodø er en av byene i Nord-Norge med lengst tradisjon innen høyere utdanning. Fra 1895 hadde byen et privat gymnas, som fra 1900 var offentlig. I 1920 ble det opprettet sykepleierutdanning i Bodø, og i 1951 fikk byen høyere utdanning for allmennlærere. Utdanningstilbudet ble betydelig økt fra 1970. Da ble distriktshøgskolen i Bodø åpnet med studietilbud innen økonomi/administrasjon, fiskerifag, og sosialarbeiderutdanning.
Høgskolesenteret i Nordland ble etablert i 1986 gjennom en sammenslåing av Nordland distriktshøgskole og siviløkonomutdanningen. Det endret navn til Høgskolen i Bodø i 1994 ved en ytterligere sammenslåing av lærerutdanningen. Den 1. januar 2011 fikk høgskolen universitetsstatus, og ble til Universitetet i Nordland (UiN). Den 1. januar 2016 ble det slått sammen med Høgskolen i Nesna og Høgskolen i Nord-Trøndelag til Nord universitet, med hovedsete i Bodø.
I 1997 åpnet Politihøgskolen i Bodø, som har avdelinger i Oslo, Kongsvinger og Stavern. Politihøgskolen er lokalisert sammen med UiN, på Mørkved, omtrent 8 km utenfor Bodø sentrum.
Det finnes en privat skole i Bodø, St. Eystein katolske skole, som er den eneste katolske skolen i Salten, og den fjerde katolske skolen i Norge. Det er en barne- og ungdomsskole lokalisert i Vestbyen, rett ved St. Eysteins katolske kirke. Den øvrige utdannelsen i byen er drevet av kommune, fylke eller stat. I bydelen Bodøsjøen ligger Alberthaugen ungdomsskole for vanskeligstilt ungdom.
I 2021 var det tilsammen 6,248 elever i den offentlige grunnskolen i Bodø kommune.
De to fylkeskommunale videregående skolene i Bodø er Bodø og Bodin videregående skole.
Massemedia
Bodøs største er dagsavisa Avisa Nordland, som kommer seks dager i uka, og har hovedkontor i Sentrum Øst i Bodø, med eget trykkeri på Stormyra. Avisa er lokalavis for hele Salten, selv om mesteparten av nyhetene kommer fra Bodøregionen. Avisa Nordland, eller AN, ble stiftet 18. februar 2002 etter at Nordlands Framtid og Nordlandsposten ble slått sammen.
Andre aviser er månedsmagasinet Bodø Nu, som deles ut til alle husstander. Avisas viktigste inntektskilde er annonser. Bodø Nu gir også ut nettavisen bodonu.no. Nor´sia er ei avis for bydelene i Ytre nord og Nordstrand, og kommer ut hvert kvartal. Rønvikavisa har også blitt utgitt av Rønvik skole i de nordlige strøkene i bydelen Rønvika, under forskjellige navn.
Radio 3 Bodø er den største lokalradioen i Bodø og også den eldste nåværende mediebedriften i byen. Radioen ble stiftet i 1997 etter at Radio 1 la ned sin lokalsatsing og Bodø var den første som forlot franchisekonseptet. Radio 3 Bodø eies delvis av Avisa Nordland og holder til i samme lokaler som avisen.
Offentlige etater og institusjoner
Bodø er sete for en rekke etater og institusjoner. Byen var tidligere hovedsete for Bodø politidistrikt (før 2002), og deretter for Salten politidistrikt (2002–2015). Siden 1. januar 2016 er det hovedsete for Nordland politidistrikt. Også Salten tingrett er lokalisert i Bodø som også har regelmessige rettssaker for Hålogaland lagmannsrett, med hovedsete i Tromsø. Det interkommunale selskapet Salten Brann IKS, som har ansvar for beredskaps-, forebyggings- og feiertjenesten i totalt ni kommuner, og med 24 brannstasjoner. Et annet interkommunalt selskap, som dekker de samme ni kommunene som Salten Brann IKS, er Iris Salten. Avfalls- og renovasjonsselskapet har sine fire administrasjoner lokalisert på Vikan, 16 kilometer øst for Bodø sentrum.
Som fylkets største by og fylkeshovedstad huser Bodø Fylkeshuset og Fylkesmannen i Nordland. Bodø domkirke har administrasjonen i Sør-Hålogaland bispedømme, i Den norske kirke. Bispedømmet ble opprettet i 1952, og dekker Nordland. Bodø har også nasjonale etater, der Luftfartstilsynet er mest kjent. Det arbeider 4.500 personer i Bodø kommune.
Helsevesen
Nordlandssykehuset HF har størstedelen av sin administrasjon lokalisert i det somatiske sykehuset, som går under navnet Nordlandssykehuset, i Bodø. Byens psykiatriske sykehus, Rønvik sykehus, ligger ved Langåsen i Rønvik bydel, rundt tre kilometer øst for sentrum.
Helse Nord RHF er Nord-Norge og Svalbards regionale helseforetak, og har sin administrasjon i Bodø. Helse Nord RHF er en av fire regionale helseforetak, eid av Helse- og omsorgsdepartementet. Helse Nord eier de offentlige helseforetakene og sykehusene i Nord-Norge og Svalbard, samt Sykehusapotek Nord. Bodø huser også Helseforetakenes Nasjonale Luftambulansetjeneste ANS, bedre kjent som Luftambulansetjenesten, som holder til i Jakhelln brygge.
Tilsammen er det 12 private og offentlige legesentre og legekontorer i Bodø, i tillegg til to andre utenfor bygrensene i Bodø kommune. Legevakta i Bodø, som ikke er medregnet i listen over legesentre og legekontorer, holder til i Bodø Spektrum to kilometer sørøst for sentrum. Et interkommunalt overgrepsmottak tjener de elleve nordlandskommunene Bodø, Fauske, Sørfold, Hamarøy, Steigen, Saltdal, Beiarn, Gildeskål, Meløy, Værøy og Røst.
Kirker og religiøse forhold
I Vestbyen ligger St. Eysteins katolske kirke, som også har den private barne- og ungdomsskolen St. Eystein katolske skole. Kirka ligger i Tromsø katolske stift, og har ansvar for kommunene i Salten, i tillegg til kommunene Rødøy, Værøy og Røst.
Metodistkirken ble revet i 2006. På stedet ble det bygget et sjuetasjes leilighetskompleks hvor metodistene har eget seremonirom. Ved rivingen av kirka i 2006 hadde metodistene i Bodø kun 24 medlemmer.
Bodø Frikirke er ei kirke i bydelen Rønvika. Den har egen menighetsbarnehage, som flyttet inn i moderne lokaler på Flatvoll i 2011.
Forsvaret
Bodø har en sterk tilknytning til Forsvaret, og da spesielt til Luftforsvaret. Byen huser flere viktige nasjonale luftfartsinstitusjoner, slik som Luftfartstilsynet, som er Norges tilsynsmyndighet innen sivil luftfart. Bodø hovedflystasjon er Norges største militære flystasjon. Her finnes også 132 Luftving med 331 og 332 skvadroner, samt luftvernbataljon. Stasjonsgruppe Banak ved Lakselv lufthavn, Banak tilhører også luftvingen. Stasjonen har omtrentlig 800 tilsatte. Avinor har sin kontrollsentral for Midt- og Nord-Norge lokalisert ved den sivile lufthavnen, som også styrer transatlantiske og transpolare luftfartsbevegelse. Forsvarets operative hovedkvarter er å finne i kommunen og som har ansvar for å beskytte norske interesser og å planlegge militære operasjoner. I 2012 ble det vedtatt at også Luftforsvarets øverste ledelse og Generalinspektøren skal samlokaliseres med det operative hovedkvarteret. Bodin leir er forsvarets leir i Bodø, ved siden av hovedflystasjonen.
Ved Bodø videregående skole finnes den nasjonale flylinja, som er internasjonalt godkjent. Det er 36 studieplasser for Vg2 og Vg3, og søkerne kommer fra hele landet. Utdanningen finner sted ved luftforsvarsmuseet,
Veinett
Bodøs hovedinnfartsåre er riksvei 80, som kommer inn fra sørøst, og passerer tilsammen 11 av Bodøs bydeler. Riksveien, som har sitt vestlige endepunkt i Bodø (hvis du ser bort ifra fergeforbindelsene til Røst, Værøy og Moskenes, som medregnes i riksveiens rute), går som en tre- og firefeltsvei til Mørkved, for så og fortsette som tofeltsvei til den møter E6 og Fauske i østenden. Olav V gate mellom Bodø lufthavn og Bodøelvkrysset bærer også Rv80-skiltene. Hovedinnfartsåren fra nordøst er fylkesvei 834, Nordstrandveien, som passerer Løpsmark, Skivika og Rønvik bydeler, og møter Rv80 ved Stadiontunet. Denne veien er tofelts hele strekningen, som går til Kjerringøy. Ved Tverlandet går Fylkesvei 17, Kystriksveien av, og går parallelt med E6 sør til Trøndelag, Fv17 langs kysten og E6 langs Nordlandsbanen i Nordlands innland.
Andre viktige hovedveier er Hålogalandsgata, som er en ringvei, som går fra Stadiontunet og Rv80 i øst, og går vestover til Aspmyra, for så å gå nordvestover til det vestlige sentrum. Veien er tofelts, og de to kjøreretningsfilene er fysisk skilt. Ved Aspmyra går Fridtjof Nansens vei sørover, og møter Olav V gate, og strekningen Bodø lufthavn - sentrum går via de tre sistnevnte gatene. Rv80 har tre viktige parallellgater. Det er Bodøsjøveien i Alstad og Bodøsjøen bydeler, Hunstadveien i Hunstad bydel og Mørkvedveien i Mørkved bydel.
Ellers i kommunen går fylkesvei 812 fra Fv17 ved Saltstraumen, og langs Misværfjorden og gjennom Misværdalen, og over til Saltdal, hvor den møter E6. Fylkesvei 813 tar av Fv812, og går som eneste bilvei inn til Beiarn, mens fylkesvei 554 tar av Fv812 og går til Skjerstad og Breivik. Fylkesvei 571 går fra Kjerringøy til Tårnvika, Soløyvannsveien gjør som navnet tilsier, og går rundt Soløyvatnet, der deler av strekningen er Fv576, mens fylkesvei 580 går fra Fv17 og vestover langs Straumøya, til dens endepunkt på Seines. Herfra går det kommunal vei videre de 5,5 kilometerne til Hella.
Kollektivtransport
Bodøs kollektivtransport består i all hovedsak av bybuss, som dekker det meste av byen og forstedene Løpsmarka og Løding.
Frankie Goes to Hollywood
Frankie Goes to Hollywood (FGTH) var et engelsk popband som hadde stor suksess i 1980-årene.
Bodø
Jernbaneforbindelser
Bodø stasjon er endestasjon for Nordlandsbanen og ble åpnet av Kong Olav V den 7. juni 1962. Fra Bodø går det et dag- og et nattog til Trondheim, regiontog til Mosjøen fire ganger om dagen og lokaltog til Rognan.
I tillegg til Bodø stasjon har Nordlandsbanen Mørkved holdeplass i Mørkved bydel, og siden august 2015 Tverlandet holdeplass i Løding. Mørkved holdeplass ligger rett sør for universitetsområdet, cirka ti kilometer øst for Bodøs hovedjernbanestasjon.
Frankie Goes to Hollywood
Bakgrunn
Bandet kom ut fra sent 1970-årenes punkmiljø i Liverpool. Vokalist Holly Johnson spilte bassgitar med Big in Japan og hadde også gitt ut to solo-singler. De lokale musikerne Peter Gill (slagverk), Jed O'Toole (bassgitar) og Jeds fetter Brian Nash (gitar) slo seg etter hvert sammen med Johnson, og de tok navnet «Sons of Egypt». De hadde noen få konserter før de ble oppløst. Johnson startet så opp FGTH, og det var flere utskiftninger, blant annet hadde de den kvinnelige vokalisten Sonia Mazumder med på sin første konsert i Leeds, som oppvarmingsband for Hambi & The Dance. Vokalisten Paul Rutherford ble så imponert over FGTH at han erstattet Mazumder samme kveld.
Bodø
Flyforbindelser
Bodø lufthavn ligger på Hernes, ytterst på Bodøhalvøya, og den sivile delen åpnet i 1952. Flyplassterminalen ligger 1,5 kilometer sørvest for Bodø sentrum. Bodø lufthavn betjener det tradisjonelle landskapet Salten, som utgjør Bodøregionen, i tillegg til å være en av Norges stamlufthavner. I 2011 ble Bodø lufthavn trafikkert av over 1,7 millioner passasjerer og 50 000 sivile flybevegelser. Fra Bodø har SAS ruter til Oslo, Trondheim og Tromsø, Norwegian flyr til Oslo, Tromsø og Trondheim, Widerøe flyr til Andenes, Bergen, Brønnøysund, Evenes, Leknes, Mo i Rana, Mosjøen, Narvik, Røst, Sandefjord, Sandnessjøen, Stokmarknes og Svolvær. Lufttransport har helikopterrute til Værøy.
Havnetrafikk
Bodø er et regionalt havneknutepunkt, både for gods- og passasjertrafikk. Bodø har hurtigbåtforbindelse til Bliksvær, Givær, Landegode, Helligvær, Steigen, Gildeskål, Svolvær og Sandnessjøen. Hurtigruta ankommer Bodø to ganger i døgnet, klokka 01:30 på sørgående skip og 12:30 på nordgående skip. Fergeforbindelsene fra Bodøterminalen går som riksvei 80, og har destinasjonene Røst, Værøy og Moskenes. Ellers er det fergeforbindelse over Mistfjorden mellom Festvåg og Misten, på fylkesvei 834 mot Kjerringøy som fra 2012 er betjent av en ferge med kapasitet på 50 personbiler.
Frankie Goes to Hollywood
Platekontrakt
I oktober 1982 spilte bandet inn flere låter for BBC Radio 1; «Krisco Kisses», «Two Tribes», «Disneyland» og «The World Is My Oyster». Rundt denne tiden forlot Jed O'Toole bandet og ble erstattet av tidligere medlem Brian Nash. I februar 1983 spilte de inn en musikkvideo for Relax for TV-programmet The Tube på Channel 4. Etter at den ble sendt på TV + en ny innspilling for BBC av sangene «Welcome to the Pleasuredome», «The Only Star In Heaven» og «Relax», var Trevor Horn overbevist, og han signerte dem med hans nye selskap ZTT Records, i mai 1983.
Bodø
Kommunepolitikk
Bodø bystyre og den kommunale administrasjonen holder til i Bodø rådhus. Servicetorgene i Bodø er bindeleddet mellom innbyggerne og kommunen, og har lokaler i Postgården i sentrum, Herredshuset i Rønvik bydel og kommunehuset i Misvær, i Skjerstad kommunedel.
Bodø kommune bruker formannskapsmodellen hvor elleve av de totalt 39 medlemmene sitter i formannskapet. Fire av opposisjonsmedlemmene sitter i kontrollutvalget. De to bystyrekomiteene har tretten medlemmer hver, og er komité for levekår og komité for plan, næring og miljø. Bodø kommune er i tillegg delt inn i de fire kommunedelene Kjerringøy, Tverlandet, Saltstraumen og Skjerstad, som alle har egne lokale folkevalgte styrer. Ellers er det en rekke andre kommunale råd og utvalg i Bodø og kommunale foretak som Bodø Spektrum og Bodø havn.
Frankie Goes to Hollywood
Relax
Singlen Relax ble sluppet i oktober 1983. Etter at bandet hadde spilt låten på BBCs Top of the Pops 5. januar 1984, gikk den fra 35.-plass til 6.-plass uka etter på UK Singles Chart. Åtte dager senere ble sangen forbudt å spille av BBC, etter at DJ Mike Read på BBC Radio 1 fant sangen og omslaget seksuelt vulgært. Den første musikkvideoen til «Relax» ble forbudt av både BBC og MTV, så en ny musikkvideo ble innspilt, regissert av Brian De Palma. På slutten av 1984 tillot BBC sangen å bli spilt på juleutgaven av Top Of The Pops. Singlen var den mestselgende i England det året, kun slått av Band Aid-singlen Do They Know It's Christmas?.
Bodø
Kommunestyrevalget 2019
Bystyret i Bodø består av 39 representanter. Ved kommunestyrevalget 2019 var det 40,921 stemmeberettigede. Frammøte var 25,525 (62,4 %). Stemmene fordelte seg som vist i tabellen nedenfor.
Bodø bystyre 2015-2019
Etter kommune- og fylkestingsvalget i 2015 ble Høyre, som fra før av hadde byens ordfører i Ole Henrik Hjartøy, største parti med 13 mandater. Hovedutfordrer Arbeiderpartiet fikk tolv seter i det nye bystyret. Dermed ble det de mindre sentrumspartier som kunne velge politisk side for byen de neste fire årene. Også MDG støtter Aps Ida Maria Pinnerød som ordfører, med Synne Bjørbæk fra Rødt som varaordfører. Flertallskoalisjonen bestående av Arbeiderpartiet, Rødt, SV, Senterpartiet og MDG fikk 20 bystyreseter, mot Høyre, FrP, Venstre og KrF sine 19.
Frankie Goes to Hollywood
Gjenforening
Etter at bandmedlemmene Mark O'Toole, Peter Gill, Paul Rutherford og Jed O'Toole spilte konsert i 2004 i anledning 25-årsjubileum siden Trevor Horn ble med i musikkbransjen, bestemte medlemmene seg for gjenforening med påfølgende turne i 2005. Vokalisten Ryan Molloy ble rekruttert. De måtte senere bytte navn til «Forbidden Hollywood» på grunn av at Johnson hadde rettighetene til navnet Frankie Goes to Hollywood. Ryan Molloy forlot bandet raskt, som så ble oppløst i 2007.
Bodø
Bodø bystyre 2015-2019
Fra 2019 fortsatte Ida Pinnerød som ordfører, med et flertall bestående av Ap, SV, Sp, Miljøpartiet De Grønne Bodø (MDG) og Bodø Kristelig folkeparti (KrF). Disse partiene har seks medlemmer i formannskapet på elleve; her er Ap, Sp og MDG representert, SV og KrF har vararepresentater.
Næringsliv
Historisk sett har fiskerinæringen vært sentral i Bodø bys utvikling. Det var sildefisket på slutten av 1800-tallet som fikk befolkningsveksten til å eksplodere, kun tiår etter at Finansdepartementet ville trekke tilbake bystatusen. Fra å være en småby med 200 innbyggere, ble Bodø en by med rundt 5,000 innbyggere på under 50 år.
Etter krigen ble Bodøs næringslivstilstand snudd mer eller mindre på hodet. Først kom Bodø hovedflystasjon, som per dags dato har over 800 tilsatte, og den private næringsvirksomheten har blitt forflyttet mer til servicenæringene. Bodø har en rekke arbeidsplasser innenfor offentlig sektor på grunn av sin rolle som regionsenter for Salten, fylkeshovedstad i Nordland som Nordland fylkeskommune og Fylkesmannen i Nordland samt innen høyere utdanning som Universitetet i Nordland og Politihøgskolen. Det er også stor sysselsetning blant de kommunale arbeidsplassene, slik som eksempelvis hos de 24 grunnskolene i kommunen. Helsevesenet har størst økning. Mellom 2009 og 2012 ble det registrert rundt 800 flere sysselsatte innenfor helsesektoren.
Bodø huser flere nasjonale og internasjonale bedrifter, som maskin- og utstyrselskapet Rapp Marine AS med hovedkvarter i Bodø og datterselskaper i Seattle (USA), Peterhead (Skottland( og fabrikk i Serbia. Flyselskapet Widerøe holder til på Langstranda, og avviklingsselskapet Stadssalg med hovedkontor i Bodø har virkeområde over hele landet. Selskapet med størst driftsinntekter i Nord-Norge er det regionale helseforetaket Helse Nord, som er størst i landsdelen og som er lokalisert i Bodø sentrum. Videre følger helseforetaket Nordlandssykehuset, som er underlagt Helse Nord. Det største private selskapet er flyselskapet Widerøe og dagligvarekjedenCoop Nordland.