cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Francis Beaufort
Arbeid som hydrograf
Som styremedlem av Royal Society, Royal Observatory og Royal Geographic Society (der han var en av grunnleggerne), brukte Beaufort sin posisjon og prestisje som forsker til å opptre som «mellommann» for mange forskere på sin tid. Beaufort representerte forskere innen geografi, astronomi, oseanografi, geodesi og meteorologi ovenfor det regjeringskontor, hydrografikontoret, som kunne støtte deres forskning. Beaufort anbefalte blant annet Charles Darwin på FitzRoys ekspedisjon til Galápagosøyene.
Etter mye motstand oppnådde Beaufort regjeringsstøtte for Antarktis-ekspedisjonen 1839–1843 av James Clark Ross for omfattende målinger av terrestrisk magnetisme, koordinert med tilsvarende målinger i Europa og Asia.
Beaufort promoterte utviklingen av pålitelige tidevannstabeller rundt den britiske kyst og motiverte tilsvarende forskning for Europa og USA. Sammen med vennen og forskerkollegaen William Whewell vant Beaufort støtte fra hertugen av Wellington til å utvide det rekordstore antallet på 200 kystvaktstasjoner i Storbritannia. Beaufort ga entusiastisk støtte til sin venn, den anerkjente kongelige astronomen, matematiker George Airy, i å gjennomføre en historisk periode med målinger ved observatoriene i Greenwich og Good Hope.
Beaufort engasjerte seg også politisk for regjeringens administrasjon og forfremmelse for sjøoffiserer. Rettigheter til avansement i offentlige stillinger ble vedtatt i 1848.
Beaufort lærte opp Robert FitzRoy som tok midlertidig kommando over forskningsskipet HMS «Beagle» etter at kapteinen begikk selvmord. Da FitzRoy ble gjeninnsatt som Commander for den berømte andre ekspedisjon med Beagle, anmodet han Beaufort «that a well-educated and scientific gentleman be sought» som deltaker på ekspedisjonen. Beauforts undersøkelser ledet til en invitasjon til Charles Darwin som ved senere oppdagelser formulerte sin evolusjonsteori i verket The Origin of Species.
Beauforts omfattende korrespondanse med over 200 brev og journaler inneholdt deler skrevet i personlig kode, som hans biograf dechiffrere og publiserte for første gang. Beaufort endret Vigenères kode ved å reversere kodealfabetet; den resulterende varianten er oppkalt etter ham.
Han døde den 17. desember 1857 i en alder av 83 i Hove i Sussex i England. Han er gravlagt i kirkegården til St John ved Hackney, London, hvor hans grav fremdeles kan besøkes.
Eponym
Beaufort har fått navnet knyttet til mange oppdagelser. Blant disse:
Frimerker med tilleggsverdi
Frimerker med tilleggsverdi, såkalte veldedighetsmerker, er frimerker med tilleggsverdi utover portotaksten.
Postverket utga slike frimerker med ujevne mellomrom mellom 1930 og 1965. Tilleggsverdien har gått til ulike veldedige eller allmennyttige formål.
Listen omfatter utgivelsesår – motiv og formål:
7. juli
7. juli er den 188. dagen i året. 189. i skuddår. Det er 177 dager igjen av året.
Navnedag
Håvard, Hulda, Josra.
Fødsler
Se flere som er født 7. juli i Kategori:Fødsler 7. juli.
Dødsfall
Se flere som døde 7. juli i Kategori:Dødsfall 7. juli.
Sayuri Shimizu
Sayuri Shimizu (født 14. januar 1989) er en japansk skøyteløper som konkurrerer i kortbaneløp. Hun representerte landet sitt under Vinter-OL 2014 i Sotsji, der hennes beste individuelle resultat var nummer 25 på 1000 meter.
Volvox & Alkymisten
Volvox & Alkymisten (V&A) er linjeforeningen for realfagsstudier i biologi, kjemi, bioteknologi og årsstudium i kjemi og biologi ved NTNU. Foreningen er en fusjon mellom foreningene Volvox og Alkymisten, henholdsvis for biologi og kjemi. Fusjonen skjedde 5. oktober 1998. Før det ble Volvox stiftet 1. februar 1961 og Alkymisten 19. oktober 1972.
Foreningen drives av et styre satt sammen av ni studenter. Hvert høstsemester blir et nytt styre valgt på foreningens årsmøte.
Før 1994 var linjeforeningen underlagt den Allmennvitenskapelige høyskolen (AVH). Frem til 2000 holdt foreningen til på Rosenborg, deretter flyttet til Realfagsbygget på Gløshaugen.
Foreningen organiserer blant annet faddertid for nye studenter og forskjellige fester.
Foruten et linjeforeningsstyre, har linjeforeningen flere undergrupper. Disse er som følger:
Såfremt noen har gjort seg fortjent så utdeles hvert år på krabbefesten ridderordenen "Ridder av Den Röda Ulv", denne ordenen utdeles til en i linjeforeningen som på en eller annen måte har gjort seg bemerket og har røtter fra oppstarten av Volvox i 1961.
Aristokattene
Aristokattene (originaltittel: The Aristocats) er en amerikansk animert eventyr-musikal og filmkomedie fra 1970 produsert av Walt Disney Productions. Filmen handler om katten Duchesse og hennes kattunger, som kidnappes av en sleip butler som har tenkt bruke dem i en pengeutpressing. Kattene gjemmes bort et sted på landsbygda og må på egenhånd finne tilbake til Paris. Underveis blir de kjent med flere andre katter. Den er bygd på en historie av Tom McGowan og Tom Rowe.
Filmen er den 20. i rekken av Disneys klassikere.
I Norge ble den relansert i 1994 med nye stemmer.
Handling
Katten Duchess og hennes sjarmerende kattunger lever trygt hos den rike Madame Bonfamille i Paris. En dag kidnappes de av den gjerrige og sleipe butleren Edgar, som er ute etter arven som Madame har testamentert til kattene. Han forlater dem ensomme ute på landsbygda. Kattene må deretter forsøke ta seg tilbake til Paris, men veien dit er lang, og underveis blir de kjent med villkatten Thomas O'Malley og hans jazzband.
Popularitet og økonomi
Aristokattene innbrakte $10,1 millioner i USA i 1970 og 1971. Den ble satt opp på nytt i 1980, hvor den innbrakte $18 millioner, og 1987, hvor den innbrakte $17,5 millioner. Utover dette ble filmen spesielt populær i Frankrike og Storbritannia.
Twin Oaks kraftverk
Twin Oaks kraftverk er et kullkraftverk i Robertson County, delstaten Texas i det sørlige USA. Det har en installert produksjonskapasitet på 349 MW, fordelt på 2 blokker / turbiner. Operatør er energiselskapet Optim Energy.
Aristokattene
Popularitet og økonomi
Produksjonskostnadene var på $4 millioner.
Twin Oaks kraftverk
Anlegget ble bygget ut i årene omkring 1988–1991. Brenselkilden er sub-bitumenøst kull. Utslippene av CO2 i 2006 var totalt 2.755.368 tonn.
Aristokattene
Anmelderne
Den fikk blandet mottakelse av kritikerne, noe som gjenspeiles i at den har fått 66 % på Rotten Tomatoes. Både Roger Ebert og Leonard Maltin gav den 3 av 4 stjerner.
Den ble godt mottatt av de norske anmelderne.
Priser
Den ble tildelt en Goldene Leinwand i Tyskland (for over 3 millioner solgte billetter).
Presentation Manager
Presentation Manager (PM, kodenavn: «Winthorn») var et grafisk brukergrensesnitt som ble introdusert av IBM og Microsoft i versjon 1.1. av operativsystemet OS/2 i oktober 1988. Presentation Manager ble den 31. mars 1992 erstattet av Workplace Shell i OS/2 2.0
Presentation Manager ble hovedsakelig utviklet av IBM Hursley Labs i Storbritannia, med betydelig hjelp fra Redmond. Presentation Manager var en blanding mellom IBM Graphical Data Display Manager og Microsoft Windows. Liksom Windows var det meldings-basert, og mange meldinger var identiske.
Den største forskjellen var koordinat.systemet. I Windows var 0,0 koordinatet lokalisert i øvre venstre hjørne, mens PM plasserte 0,0 koordinatet i nederste venstre hjørne. Tegneoperasjoner i Windows ble foretatt gjennom meldinger til Device Context, mens PM også hadde et abstraksjons-lag kalt Presentation Share. OS/2 1.x hadde også mer avanserte funksjoner for tegning i Graphics Programming Interface; noen av disse ble inkorporerte i Windows NT. Programmeringsmodellen i PM var også mer standardisert enn i Windows. PM benyttet ikke eksplisitt eksporterte prosedyrer, ei heller de ikke-standardiserte funksjonene for prologer og epiloger som ble benyttet i Windows.
Høljanmyra naturreservat
Høljanmyra naturreservat ligger i Øksnes kommune i Nordland. Naturreservatet omfatter et myrområde mellom Klo og Langnes på Langøya. Området har et areal på 1100 dekar. Området er vernet for å bevare et representativt myrområde for Vesterålen urørt, spesielt av hensyn til plantelivet og de interessante myrtypene i området.
Grense (andre betydninger)
Grense kan være:
Kenya Airways
Kenya Airways er det største flyselskapet i Kenya i Øst-Afrika, og det femte største i Afrika, etter (South African Airways, EgyptAir, Air Algerie og Royal Air Maroc). Kenya Airways flyr flere transcontinentale flyvninger enn noen andre i Afrika.
Nåværende Kenya Airways ble stiftet i 1977, men kan føre sin historie tilbake til 1950, da som del av det felles østafrikanske flyselskapet East African Airways som opphørte i 1977 da Den østafrikanske union gikk i oppløsning og enkelte land etablerte sine egne nasjonale selskaper.
Selskaper har hovedbasen på Jomo Kenyatta International Airport i Nairobi og en mindre base i Moi International Airport i Mombasa.
Norges kulturlandskap
Kulturlandskap er landskap som i større eller mindre grad er påvirket av mennesker. Det rene upåvirkede naturlandskap er kulturlandskapets motsetning. Kulturlandskapet omfatter, også i Norge, et vidt spekter av menneskelig påvirkning, fra jeger- og samlerkulturers lite kulturpåvirka områder, via beitelandskap og jordbrukslandskap til bylandskaper som nesten i sin helhet er menneskeverk. Denne artikkelen handler om ulike typer kulturlandskap i Norge.
Kenya Airways
I november 2021, på et Strategic Partnership Framework (SPF), signert under en seremoni i nærvær av Sør-Afrikas president Cyril Ramaphosa og Kenyas president Uhuru Kenyatta. Kenya Airways og South African Airways vil nå jobbe sammen for å «øke passasjertrafikk, fraktmuligheter og handel generelt ved å utnytte styrkene til Sør-Afrika, Kenya og Afrika», forklarer en kommunisert.
Norges kulturlandskap
Jordbrukslandskapet
I sju tusen år levde mennesker i det området som nå er Norge av jakt, fangst, fiske og sanking. Hva grunnen kan være til at folk sør i Norge for ca. 6 000 år siden begynte å holde husdyr og dyrke jorda, er omdiskutert. Om jordbruksrevolusjonen kom med innvandra folkeslag, eller om kunnskapen bredte seg uten folkeforflytting, vet en ikke sikkert. Trolig kom jordbruket som et svar på økende befolkningspress.
Beinrester etter tamdyr som ku og sau og pollen av bygg og hvete med datering tilbake til 3800 f.Kr. er funnet i Oslofjord-området. I løpet av det følgende årtusenet sprer jordbruket seg til hele landet. De fleste pollenanalyser viser at beitedyr kom først, og korndyrking noe senere. Selv om landbruk har vært Norges viktigste ressurs, er kun 10,4 mill. dekar dyrket mark, eller ca. 3 % av det totale landarealet.
Kenya Airways
Destinasjoner
Kenya Airways codeshares med KLM, gir passasjerer tilgang til flere europeiske destinasjoner, som Glasgow, Athen, Roma, Zürich, Manchester, Madrid, København, Berlin, Frankfurt og Barcelona.
Flåte
The Kenya Airways flåte inneholder følgende fly i august 2006:
Norges kulturlandskap
Svijordbruk og februk
Det første jordbruket var en form for svijordbruk eller svedjebruk med en syklus på kanskje en mannsalder. Senere forsøk bl.a. fra Danmark viser at det har vært mulig å drive svedjebruk i Skandinavia med enkle redskaper som flintøks, hakke og gravestokk uten trekkdyr og uten annen gjødsling enn asken. Åkerlappene ble flyttet oftere enn boplassene, men også boplassene måtte flyttes med jevne mellomrom for at ikke åkrene skulle bli liggende for langt unna.
Pollenanalyser viser at på Vestlandet og i Nord-Norge kan avsviing av skogen ha vært i bruk for å rydde beiter for husdyra i en periode på kanskje tusen år før korndyrking ble vanlig. Svijordbruket har trolig skapt lyngheilandskapet langs kysten. Saue- og geitehold i området har deretter holdt dette landskapet vedlike fram mot vår tid. Framvekst av stadig større einerkjerr viser at det ikke er tilstrekkelig beitepress fra husdyra.
Lammanuten
Lammanuten er med sine 631 meter over havet det høyeste fjellet i Tysvær kommune nord i Rogaland. Det er mulig å se både Folgefonna og Stavanger fra toppen.
Norges kulturlandskap
Svijordbruk og februk
De første jordbrukerne tok i bruk tørr og lett sandjord på opplendt mark og i skråninger, mens de unngikk dalbunner, myrlendte områder og de mer tungdrevne leirslettene. Svijordbruket førte over tid til markerte endringer i økosystemene. Edelløvskogen gikk tilbake, og en gradvis utpining av jorda førte til overgang fra brunjord til podsoljord. Den surere podsoljorda favoriserte arter som bjørk, osp, furu og senere gran.
I perioden 2800-1800 f.Kr. etablerte jordbruket seg som hovednæring i Sør-Norge, og det er funnet spor etter korndyrking og februk så langt nord som til Alta i sammen periode. På kysten ble kombinasjonen fiske og jordbruk den dominerende, mens jordbruket i innlandet ble drevet i kombinasjon med jakt, fangst og fiske.
Tidligere har begynnelsen på bronsealderen blitt satt til 1500 f.Kr., men nyere arkeologiske undersøkelser har vist at bronse ble tatt i bruk så tidlig som 1800 f.Kr. Folk i bronsealderen har etterlatt seg varige spor i kulturlandskapet i form av gravrøyser, gravhauger og helleristninger. I sen bronsealder kom nye gravskikker med likbrenning og urnegraver, og gravhaugene dukker ikke opp igjen før i de første hundreåra etter vår tidsregning.
En regner med at svijordbruk ble praktisert ved siden av fast åkerbruk i hele bronsealderen og jernalderen. I senere tid fikk svijordbruk en renessanse med finske innvandrere til Østlandet fra ca. 1630. Finneboplasser med rugbråter finnes over et stort område fra grenseområdene i Hedmark i nordøst til Oslomarka i sørvest, jf. alle stedsnavn som inneholder «bråten » som et ledd. Dette bråtebruket fortsatte enkelte steder fram til ca. 1800.
Åkerbruk
Arkeologiske funn viser at arden var i bruk i Norge i bronsealderen. Plogen kom til Norge i yngre jernalder, mens hest som trekkdyr først kom i bruk i vikingtida. Plog med veltefjøl tillot dypere bearbeiding av jorda, og en slapp å kjøre to ganger i kryss som med arden. Mange steder i landet har en funnet bevis for teigpløyde åkrer, der plogen er blitt kjørt slik at jorda samla seg langs midten av teigene, mens ytterkantene hadde en funksjon i dreneringa. I bratt lende ble det brukt hakke og spade.
Det er usikkert når en tok i bruk husdyrgjødsla på en systematisk måte. Det er funnet møkkagreip fra yngre jernalder, og fosfatprøver fra førhistoriske åkrer støtter teorien om gjødsling i jernalderen. Husdyra måtte holdes borte fra åker og eng, fra bøen eller innmarka. Gjerder kom opp rundt innmarka, og det ble det et tydeligere skille i kulturlandskapet mellom utmark og innmark.
Gårdsbebyggelse - en del av kulturlandskapet
Bygningene er en viktig del av kulturlandskapet. Det gjelder først og fremst gårdsbebyggelsen. De eldste kjente arkeologiske spor etter gårdshus er fra 2300 f.Kr. De eldste gårdsbygningene var toskipa langhus, dvs. med en enkelt stolperekke til å bære taket; i bronsealderen kom treskipa hus med to stolperekker.
For om lag tusen år siden endret den norske byggeskikken karakter, i og med at lafting ble innført som ny byggeteknikk. Husene i gårdstunet ble mindre, men det ble flere hus.
Utmark, beite og forsanking
Husdyra beitet hovedsakelig i utmarka, og det var også der det meste av vinterforet ble funnet. Gjeting for å finne husdyra igjen og verne dem mot udyr ble et utbredt barnearbeid. I jernalderen kom også sigd og ljå, som muliggjorde en mer effektiv slått, både på eng og utslåtter. Lauing var en viktig del av vinterforet, og styvede løvtrær må ha vært vanlig, særlig i den nærmeste del av utmarka omkring gårdene.
USAs historie (1776–1789)
Sammenfatning av Amerikas forente staters historie (1776–1789): Den 19. april 1775 marsjerte en avdeling av den britiske stående hær innover i landet fra Boston i Massachusetts, på leting etter et våpenlager og med ordre om å arrestere visse fremstående lokale ledere. Ved Lexington støtte de på og åpnet ild mot en liten gruppe lokal milits. Videre på deres marsj konfronterte de en mye større gruppe milits på en bro i Concord, og ble slått tilbake. Under retretten til Boston ble britene kontinuerlig utsatt for skarpskytter-angrep. Slaget ved Lexington og Concord som kom etter et dusin år med eskalerende politisk konflikt mellom koloniene og det britiske parlamentet, markerte begynnelsen på den amerikanske revolusjon.
Den andre kontinentale kongressen med representanter fra 13 av de britiske koloniene langs østkysten av Nord-Amerika trådte sammen den 10. mai 1775 i Philadelphia i Pennsylvania. Kongressen begynte umiddelbart å organisere en føderal styresmakt for de tretten koloniene og tok over styrefunksjoner som tidligere ble utøvd av kongen og parlamentet i Storbritannia, og ba statene om å forberede egne statskonstitusjoner. Kongressen utnevnte George Washington til å lede en kontinental hær, og sendte ham til Boston hvor lokale militser beleiret en britisk hærstyrke.
Norges kulturlandskap
Utmark, beite og forsanking
Inntil 1950 var beitingen av utmarka langt mer omfattende enn i dag hvor det hovedsakelig er sau som benytter utmarksbeitene. Tidligere har storfe beitet i utmarka i et betydelig omfang, ikke minst i forbindelse med seterdrift.
USAs historie (1776–1789)
Etter ett år med krigføring erklærte kongressen Amerikas forente stater uavhengig fra Storbritannia i uavhengighetserklæringen, hovedsakelig forfattet av Thomas Jefferson.
Norges kulturlandskap
Utmark, beite og forsanking
Slåttelandskap og beitelandskap har store forskjeller når det gjelder vegetasjon. I beitelandskapet er det dyrenes preferanser som teller. De velsmakende plantene blir spist, mens andre blir stående. Vedlikehold av et intensivt utnyttet beitelandskap vil kunne være å fjerne uønskede planter som står igjen etter dyrene. Brenning av lynghei er begrunnet på denne måten. I slåttelandskapet fjernes all vegetasjon med ljå. Tidlige lyskrevende arter blir da prioritert.
Fiskerilandskapet
Jordbruket har ikke vært alene om å forme det norske landskapet. Også fiskeri og ikke minst fisketilvirking eller fiskeriindustri er en virksomhet som har vært med å forme det norske landskapet.
Fiskeriene og teknologien knyttet til denne næringen har fra middelalderen, da tørrfisk ble handelsvare for eksport, hatt betydning for bosetningsmønsteret, særlig i Nord-Norge. Bebyggelsen ble flyttet mot fiskefeltene. Åkerbruk og egen korndyrking kunne erstattes av importvarer, mens husdyrhold var nødvendig for å skaffe melk, kjøtt m.m. Dessuten ull og skinn til produksjon av klær og utrustning for fiskerne. Kystgeita var viktig, geiteskinn ble regnet som særlig godt råstoff til sjøhyre. Kystgeita kunne i stor grad klare seg ute hele året.
Klippfiskproduksjonen skapte fra midt på 1700-tallet en egen type landskap som vi finner fra Sunnmøre og oppover Nordlandskysten. Særlig hadde klippfisklandskapet omfang på ytre del av Nordmøre, omkring byen Kristiansund. Klippfisk tørkes gjerne på svaberg, og der det ikke var tilstrekkelige arealer med naturlige svaberg ble torv og vegetasjon fjernet for å lage nye klippfiskberg. Klippfisk er godt saltet før den legges til tørk, og noe av saltet blir liggende igjen på berga. Saltet holder i fortsettelsen ny vegetasjon borte. Utendørstørking av klippfisk tok slutt i 1960-åra og etter den tid er denne type kulturlandskap sakte, men sikkert i ferd med å forsvinne igjen. Norsk klippfiskmuseum i Kristiansund forsøker å bevare et eksempel på klippfisklandskap på Milnbergan.
Gruvedrift og industri
Jernverkene var i flere hundre år landets viktigste industri. Deres viktigste råvarer var jernmalm, trekull og vannkraft. Trekullproduksjonen krevde stort volum av brenneved, og var den viktigste lokaliseringsfaktoren.
Det urbane landskapet
Vår tids urbane landskaper hører til de mest ekstreme kulturlandskaper, landskaper der det er svært lite tilbake av det opprinnelige naturlandskapet, mens de fleste elementer i landskapet er skapt av mennesker. Bygninger og kommunikasjonsinstallasjoner er dominerende i bildet.
Gjengroing
Forfall har preget store deler av det norske jordbrukslandskapet det siste halve århundre. Naturen tar tilbake store deler av det som før var åpent beitelandskap i utmark og innmark. Gjengroingsprosessen har kommet langt, og er et stadig mer iøynefallende problem; selv omkring Urnes stavkirke er gjengroing et problem.
USAs historie (1776–1789)
Med hjelp av en allianse med Frankrike klarte USA til slutt å vinne den amerikanske revolusjonskrigen mot Storbritannia. Den ble avsluttet med Parisavtalen som gav de nye forente statene et stort villmarksrike som strakte seg fra Atlanterhavet til Mississippi-elven og strakk seg opp til og omfattet områdene sør for de store innsjøene.
I etterspillet til krigen led den unge nasjonen i økonomiske nedgangstider og sine svakt utviklede politiske institusjoner. Den andre kontinentale kongressen fortsatte å fungere som føderal regjering og formaliserte sin egen status gjennom konføderasjons-artiklene som ble foreslått og iverksatt i 1778, men ikke ble ferdig ratifisert før 1781. Artiklene gav omrisset til styret av en permanent føderasjon av stater, uten å klargjøre om USA skulle være en nasjonalstat eller en svakere sammenslutning av samarbeidende stater.
Det påtrengende behovet for en mektigere og fullstendig føderal regjering førte i 1787 til en forsamling for å vurdere om en skulle revidere artiklene. Også den trådte sammen Philadelphia. Men den valgte i stedet å skrive en konstitusjon, som deretter ble ratifisert av elleve stater i 1788.
I 1789 ble grunnloven satt i verk, og George Washington ble valgt til den første presidenten i Amerikas forente stater.
Uavhengighet og den amerikanske revolusjon
Amerikas forente stater ble dannet av en samling av de tretten britiske nordamerikanske koloniene langs atlanterhavskysten. I løpet av det 17. og det tidlige 18. århundre hadde koloniene kunnet utvikle former for folkelig selvstyre, mens Storbritannia som var opptatt med borgerkrig og andre problemer og slik forsømte å utøve effektiv myndighet i Amerika. Etter avslutningen av storkrigen kalt syvårskrigen i Europa, og i Nord-Amerika som Krigen mot franskmenn og indianere), i 1763, var Storbritannia blitt verdens dominerende stormakt, men fant seg selv i dyp gjeld og slet med å finansiere flåten og hæren som var nødvendig for å kontrollere imperiet. Det britiske parlamentets forsøk på å øke skattene for nordamerikanske kolonister, skapte frykt blant amerikanerne for at deres rettigheter som «engelskmenn», særlig deres rett til selvstyre, var i fare. Kolonieliten hadde arvet liberale politiske synspunkter som stod i strid med de sterkt konservative synspunktene som dominerte i det britiske lederskapet.
Biarritz
Biarritz er en turistby og kommune i departementet Pyrénées-Atlantiques i regionen Nouvelle-Aquitaine i det sørvestlige Frankrike.
USAs historie (1776–1789)
Uavhengighet og den amerikanske revolusjon
En rekke stridigheter med parlamentet over skattleggingen førte først til at det ble dannet uformelle komitéer blant koloniene for å koordinere protestene og motstanden, og til slutt for å kalle inn til en generell forsamling (som nå betraktes som den første kontinentale kongress) for å iverksette en handelsboikott. Den første kontinentale kongressen inkluderte tolv av koloniene, men ikke britisk Florida, det da lille Georgia i sør, Newfoundland og Nova Scotia i nord eller fransktalende Quebec. Den første kongressen ble enig om at en andre kongress skulle innkalles dersom forsøket på enighet med Storbritannia mislyktes.
Biarritz
Byen er vendt mot Biscaya-bukta, noen få mil fra grensa til Spania. Den ligger i umiddelbar nærhet til byene Bayonne og Anglet. Byen er av opprinnelse baskisk.
USAs historie (1776–1789)
Uavhengighet og den amerikanske revolusjon
Den andre kongressen møttes i mai 1775 etter de væpnede trefningene i Massachusetts mellom militser og britiske hæravdelinger i april. Den andre kongressen, med 13 kolonier representert, begynte umiddelbart å organisere seg som en føderal styresmakt, og instruerte koloniene om å skrive konstitusjoner for seg selv som stater. I juni 1775 ble George Washington, en prominent mann fra Virginia med erfaring fra krigen mot franskmennene og indianerne, utnevnt til øverste leder av en nylig organisert kontinental hær, som inkluderte militsen som beleiret den britiske hæren som okkuperte Boston.
Biarritz
Stedet er kjent for å ha noen av Europas beste surfestrender.
USAs historie (1776–1789)
Uavhengighet og den amerikanske revolusjon
Vinteren 1775-76 mislyktes et forsøk på å erobre Quebec, og oppbygningen av britiske styrker ved Halifax hindret det som skulle bli Canada i å slutte seg til de 13 amerikanske statene. Amerikanerne klarte å erobre et britisk fort ved Ticonderoga og transporterte kanoner gjennom villmarken av det vestlige Massachusetts til utkanten av Boston. Nærværet av kanoner på Dorchester-høydene, med utsyn over byen, førte til at britene evakuerte Boston 17. mars 1776.
Biarritz
Befolkningsutvikling
Antall innbyggere i kommunen Biarritz
USAs historie (1776–1789)
Uavhengighet og den amerikanske revolusjon
4. juli 1776 erklærte den andre kongressen, som fremdeles var samlet i Philadelphia, Amerikas forente staters uavhengighet. Utkastet til erklæringen var ansvaret til en komité på fem som inkluderte John Adams og Benjamin Franklin, men stilen i dokumentet er tillagt hovedsakelig Thomas Jefferson. Men Franklin så over Jeffersons arbeid og gav den så til kongressen hvor tallrike endringer ble gjort. Hans anklager mot George III angående slaveri ble f.eks. utelatt. Det første landet som anerkjente USA etter erklæringen var den italienske bystaten Ragusa (i dag Dubrovnik i Kroatia).
Deilephila askoldensis
Deilephila askoldensis er en sommerfugl som tilhører familien svermere (Sphingidae). Den ligner sterkt på liten snabelsvermer (Deilephila porcellus), som den er nært beslektet med, men kan skilles fra denne på at den rosa fargen er erstattet med gulbrunt. Den forekommer i Øst-Asia (Øst-Sibir, Kina, Japan og Korea). Larvene lever på en art av villvin (Vitis amurensis), og på mjølker (Epilobium).
USAs historie (1776–1789)
Uavhengighet og den amerikanske revolusjon
Seieren ved Saratoga førte til at franskmennene gikk inn i åpen allianse med USA. Med franskmennenes ankomst ble den amerikanske revolusjonen del av en verdenskrig, hvor Frankrike fikk selskap av Spania og Nederland, som alle var europeiske sjøfartsnasjoner med interesse av å motvirke den britiske sjømakt. Britene vendte sin militære oppmerksomhet til de mindre folkerike sørlige koloniene, der interessen for revolusjonen antageligvis var mindre brennende. I 1781 tok en kombinert amerikansk og fransk hær, med støtte fra en fransk flåtestyrke, en stor britisk hær ledet av Charles Cornwallis til fange ved Yorktown, Virginia. Cornwallis' kapitulasjon gjorde slutt på alvorlige britiske forsøk på å finne en militær løsning.
Konføderasjonens artikler
Paris-traktaten gjorde at USA var uavhengig og i fred, men med en ubestemt styringsstruktur. Den andre kongressen hadde trukket opp konføderasjonsartiklene i 1777 for å regulere sin egen status. Disse beskriver en permanent konføderasjon, men gav kongressen, den eneste føderale institusjonen, lite makt til å finansiere seg selv eller sikre at dens resolusjoner ble iverksatt. I den økonomiske depresjonen som fulgte etter krigen, økte politisk uro i flere stater og forsøk av personer som var i gjeld på å bruke styresmakten til å fjerne sine forpliktelser, økte nervøsiteten til eliten som hadde ledet revolusjonen. Den tydelige manglende evnen til kongressen til å gjennomføre forpliktelsene som ble inngått under krigen eller til å bli et forum for produktivt samarbeid blant statene for å oppmuntre handel og økonomisk utvikling bidro bare til et usikkert utfall.
Konstitusjonskonventet
En rekke forsøk på å organisere en bevegelse for å trekke linjene for og fremtvinge reformer kulminerte i at Kongressen sammenkalte til konstitusjonskonventet i Philadelphia sommeren 1787. Konstitusjonskonventet ble sammenkalt med det beskjedne mål å fremme noen justeringer til konføderasjons-artiklene, men begynte raskt, og hemmelig, å arbeide på en helt ny konstitusjon kort tid etter det første møtet. Konstitusjonen foreslått av konvensjonen, var en føderal styresmakt, begrenset i rekkevidde, men uavhengig av og suveren i forhold til statene innenfor sine tildelte roller med mulighet for å skattlegge og utstyrt med både utøvende og dømmende makt i tillegg til et todelt parlament. Den nasjonale forsamlingen, eller kongressen, inneholdt nøkkelkompromisset til konvensjonen mellom de små statene som ønsket å beholde makten de hadde under «en stat en stemme»-kongressen til konføderasjonsartiklene, og de større statene som ønsket at vekten til deres større befolkninger og rikdom skulle være proporsjonal med makten. Senatet skulle representere statene likt, mens Representantenes hus skulle velges fra distrikter på omtrent like store befolkninger.
Konstitusjonen krevde ratifikasjon av statsforsamlingene, særlig valgt for ratifikasjonen. Kongressen anbefalte konstitusjonen til statene, og ba om at slike ratifikasjonskonvensjoner skulle sammenkalles.
Flere av de mindre statene, ledet av lille Delaware, tilsluttet seg konstitusjonen med små reservasjoner. Men i Virginia og særlig i New York, som begge hadde stor befolkning og et lederskap som hadde spilt viktige roller i revolusjonen, var det annerledes. New York var en stor folkerik stat, med den best plasserte havnen på atlanterhavskysten, staten var avgjørende for USAs fremtid. Lokal New York-politikk var tett kontrollert av en lokal elite og det var ikke selvsagt at lokale politiske ledere ønsket å dele sin makt med nasjonale politikere som ville kontrollere den føderale styresmakten.
I New York ble ratifikasjonen sterkt omstridt.
Kampen for ratifisering
De som forsvarte konstitusjonen tok navnet føderalister og fikk raskt støttespillere i hele landet. De mest velkjente føderalistene var bl.a. Alexander Hamilton, James Madison og John Jay. De var hovedbidragsyterne til de føderalistiske papirene, en rekke på 85 avhandlinger publisert i aviser i New York, som på mange måter tjente som grunnleggende dokumenter for det nye USA som skulle komme. Disse ble skrevet etter konstitusjons-konvensjonen og var del av ratifiserings-debatten i staten New York.
Motstandere av planen for sterkere styresmakt tok navnet antiføderalister. De fryktet at en styresmakt med makten til å skattlegge snart ville bli like despotisk og korrupt som Storbritannia hadde vært noen tiår tidligere. De mest kjente antiføderalistene var Patrick Henry og George Mason. De var også ganske bekymret for fraværet av en rettighetslovgivning i konstitusjonen.
Interessant nok var Thomas Jefferson, som tjente som ambassadør i Frankrike på den tiden, verken føderalist eller antiføderalist, men valgte å forbli nøytral og aksepterte begge utfallene. Men i brev fra Frankrike uttrykte han sine reservasjoner for det ferdige dokumentet til sin venn og etter hvert alliert, James Madison. Føderalistene fikk en del prestisje og fordel fra George Washington sitt samtykke, som hadde ledet konstitusjons-konvensjonen.
Løfter om en rettighetslovgivning fra Madison sikret ratifikasjonen i Virginia, mens Clintonene i New York, som kontrollerte New York-politikken, drøyde lenge nok til å la Alexander Hamilton sikre ratifikasjonen fra New York-konvensjonen. Ifølge kravene til konstitusjonen, kunne den føderale styresmakten settes i drift og styre de statene som hadde ratifisert når ni hadde ratifisert. Teknisk ble Amerikas forente staters konstitusjon satt i full drift med ratifikasjonen til New Hampshire 21. juni 1788. Da Virginia ratifiserte 25. juni og New York fulgte etter 26. juli, hadde elleve stater ratifisert, inkludert alle de største statene.
Rhode Island hadde ikke gjort noe for å innkalle til en ratifiserings-konvensjon før den føderale styresmakten ble satt i drift i mars og april 1789.
Konføderasjonens kongress gjorde de nødvendige tiltakene for det første nasjonale valget, hvor George Washington ble valgt som den første presidenten og John Adams som den første visepresidenten. New York City ble gjort til den første, midlertidige nasjonale hovedstaden, hvor Washington ble tatt i ed i april 1789 i Federal Hall i nedre Manhattan.
Under lederskapet til James Madison gjorde den første kongressen det godt i løftet om en rettighetslovgivning og foreslo for statene tolv tillegg, hvorav ti ble raskt vedtatt, og er kjent som the Bill of Rights. Av de tolv, ble en ikke ratifisert og en ble til slutt ratifisert som det 27. tillegget. North Carolinas ratifikasjons-konvensjon møttes på nytt og kort tid etter at kongressen foreslo rettighetslovgivningen, ratifiserte de konstitusjonen. Rhode Island ratifiserte konstitusjonen 29. mai 1790 og rettighetslovgivningen uken etter.
Føderalister og antiføderalister: det gryende partisystemet
Føderalistene som hadde forsvart konstitusjonen nøt muligheten til å sette den nye styresmakten i drift, mens antiføderalistene som aldri var så godt organiserte, sluttet å eksistere. Men idealene av statenes rettigheter og en svakere styresmakt ble på mange måter absorbert av veksten til et nytt parti, republikanerne (eller det demokratisk-republikanske partiet), som etter hvert overtok rollen som lojale motstandere av føderalistene, og tok til slutt kontroll over den føderale styresmakten i 1800, med valget av Thomas Jefferson som president.
Primera División
Primera División, ofte kalt La Liga eller LaLiga Santander grunnet sponsoravtaler, er den høyeste divisjonen i det spanske fotballsystemet. Primera División består av 20 lag, der laget med flest poeng i slutten av sesongen vinner ligatittelen. I tillegg til dette kvalifiserer topp fire seg til kommende sesongs Mesterligaen, mens nummer fem og seks kvalifiserer seg til Europaligaen sammen med vinneren av den spanske cupen. De tre lagene som ligger nederst på tabellen etter endt sesong rykker ned til andre divisjon. De tre lagene blir erstattet av tre lag fra nevnte divisjon.
UEFA-ranking (2022)
''UEFA-rangering foran 2022/23-sesongen. ''
Rivaloppgjør
Derbi madrileño - Real Madrid og Atlético de Madrid
El Gran Derbi/Derbi sevillano - Real Betis og Sevilla FC
Derbi de la comunitat - Valencia og Villarreal
Derbi valenciano - Levante og Valencia
Derbi vasco - Athletic Club og Real Sociedad
O noso derbi - Celta de Vigo og Deportivo de La Coruña
Derbi del sur de Madrid - Leganés og Getafe
Spillerstatistikk
''Oppdatert per 1. januar 2019.''
Ghana under Sommer-OL 2004
Ghana under sommer-OL 2004. Tretti sportsutøvere fra Ghana deltok i to sporter, friidrett og fotball under Sommer-OL i Athen. De vant ikke noen medalje.
Tannhjul
Tannhjul er hjul med tenner som overfører mekanisk kraft fra en aksel til en annen. Tannhjul har som regel enten en utvendig eller en innvendig krans med tenner. Tennene griper inn i tilsvarende mellomrom på et annet tannhjul og overfører dermed kraft til akselen som det andre tannhjulet sitter på.
Ved å bruke tannhjul med forskjellig antall tenner, kan man både endre rotasjonsretning, -hastighet og kraftmomentet som kan overføres til neste aksling. Dette er prinsipp i alle former for gearutvekslinger, fra en enkel sveivekran («stubbebryter») til girkasser og urverk.
Зубчаста передача
Den nasjonale revolusjonshær
Den nasjonale revolusjonshær (kinesisk: 国民革命军; pinyin: Guómín Gémìng Jūn, forkortet navn: 國軍 eller Den nasjonale hær) var det politiske parti Kuomintangs (KMT) nasjonale kinesiske hær fra 1925 til 1947, og samtidig Republikken Kinas hær under Kuomintangs ettpartistyre som tok til i 1928. Den ble opprinnelig organisert med støtte fra Sovjetunionen i den hensikt at KMT skulle klare å gjenforene Kina ved å nedkjempe krigsherrene og fravriste dem deres områder. Den nasjonale revolusjonshær bekjempet under Nordekspedisjonen (1926–1927) den kinesiske Beiyanghæren og krigsherrene rundt om. Senere kjempet den mot den japanske hær under annen sino-japanske krig. Den kjempet også mot Folkets frigjøringshær, som var kommunistenes hærstyrke.
Under den annen sino-japanske krig var det kinesiske kommunistpartis styrker på papiret inkorporert i Den nasjonale revolusjonshær, skjønt under hver sin kommando. Etter krigsslutt brøt kommunisthæren ut og dannet Folkets frigjøringshær.
Med promulgasjonen av Republikken Kinas konstitusjon i 1947 opphørte formelt ettpartistaten. Da ble Den nasjonale revolusjonshær gitt det nye navn Republikken Kinas militære (中華民國國軍), og storparten av dens styrker dannet Republikken Kinas hær, som flyktet til Taiwan i 1949.
Håkon Pedersen (skøyteløper)
Knud Håkon (Haakon) Per Krebs Pedersen (født 9. oktober 1906 i Oslo, død 7. september 1991 i Oslo) var en norsk skøyteløper. Han representerte Oslo Skøiteklub og Sportsklubben Reidulf.
Pedersen deltok under vinter-OL for Norge i 1928 i St. Moritz med 6.-plass på 500 meter. Han deltok også i 1932 i Lake Placid, men ble utslått i forsøksheatet på 500 meter. I 1935 meldte Pedersen seg ut av Oslo Skøiteklub og inn i Sportsklubben Reidulf som var tilknyttet Arbeidernes Idrettsforbund (AIF). Han ble europamester under «Arbeider-EM» i 1936. På grunn av datidens splittelse mellom arbeiderforbundet og det «borgerlige» forbundet, var Pedersen i likhet med andre utøvere i AIF ikke aktuelle for deltagelse i Vinter-OL 1936 i Garmisch-Partenkirchen.
Storholmbrua
Storholmbrua er en fritt frem-bygget bru i Austevoll kommune. Den har 3 søyler og den miderste er en senkekasse som er fundamentert ned på ca. 40 meters vanndyp. Dette er den dypeste brufundamentering som noen gang er utført i Norge. Brua har en total lengde på 439 meter og seilingshøyde 18 meter. De to hovedspennene har lengdene 172 og 160 meter.
Prosjektet er en del av fylkesvei 546 mellom Storebø og Austevollshella. Det fjernet fergeforbindelsen mellom Hufthamar og Austevollshella.
Byggherre er Statens vegvesen Region Vest.
Noen av de større underentreprenører ved prosjektet:
Hastingues
Hastingues er en liten landsby og kommune i departementet Landes i regionen Nouvelle-Aquitaine sørvest i Frankrike.
Innbyggertallet er kun tresifret og landsbyen er kjent for sin alternative kulturfestival som går av stabelen hvert år den 14. juli.
Befolkningsutvikling
Antall innbyggere i kommunen Hastingues
Silikoner
Silikon brukes blant annet som smøremidler, fugemasse, skumdempere og som tilsats til medikamenter og i kosmetika. Silikoner i ren form er ikke giftige og fremkaller ikke allergi.
Historikk
Frederik Kipping var pioneren innenfor studier av organiske silikonforbindelser, og skapte begrepet silikon.
Terminologi
De engelske begrepene «silicon» (norsk: silisium) og «silicone» (norsk: silikon) blir ofte forvekslet, noe som skaper forvirring, selv om det ene er et grunnstoff og det andre er en kjemisk forbindelse.
Ordet silikon er avledet av keton. Dimetylsilikon og dimetylketon (aceton) har analoge formler og ble dermed (feilaktig) antatt å ha lignende strukturer. Dette førte til at samme terminologi ble brukt på silananalogene som til metan. En ketonanalogi for silan med dobbeltbinding mellom silisium og oksygen finnes dog ikke.
Egenskaper
De mest anvendelige egenskapene til silikoner er:
Tekniske detaljer
Silikoner er organisk modifiserte polymeriserte siloksaner med generell kjemisk formel [R2SiO]n, hvor R = organiske grupper som: metyl, etyl, og fenyl. Disse består av et uorganisk silisium-oksygen-skjelett (…-Si-O-Si-O-Si-O-…) med organiske sidegrupper bundet til silisium.
I enkelte tilfeller kan organiske sidegrupper anvendes for å lenke to eller flere av disse -Si-O--skjelettene sammen. Dette kalles krysslinking. Ved å variere kjedelengde på skjelettet, organiske sidegrupper, krysslinking kan et utall variasjoner av i sammensetning og egenskaper oppnås. Silikoner finnes som tynntflytende væsker, gel, gummi og plast.
Den mest vanlige silikonforbindelen er polydimetylsiloksan (PDMS), som ofte kalles silikonolje.
Syntese
Silikoner syntetiseres fra klorosilaner, tetraetoksysilan, og lignende forbindelser. For å lage PDMS er utgangsmaterialet (reaktant) dimetylklorsilan som reageres med vann:
Under polymeriseringen dannes potensielt farlig saltsyre i gassform. For silikon til medisinske anvendelser anvendes dimetylacetoylsilan hvor kloratomene i silanet er byttet ut med acetoylgrupper. Biproduktet blir da eddiksyre. Som en sideeffekt går herdeprosessen tregere. Denne kjemien kan utnyttes i silikonfugemasser og liming.
Silanreaktanter med mer syredannende grupper og færre metylgrupper, slik som metyltriklorsilan, kan anvendes for å danne forgreninger eller krysslenker i polymerskjelettet. Ideelt sett blir hvert slikt molekyl et forgreningspunkt. Tilsvarende kan silanreaktanter med tre organiske grupper anvendes for å begrense molekylvekten siden det bare har ett reaktivt sete og dermed danner et endepunkt i polysiloksankjeden.
Kjøkkenutstyr
Silikoner har blitt et viktig produkt i kjøkkenutstyr. Det anvendes som materiale i kjøkkenredskap og grytelapper på grunn av lav varmeledningsevne og at det ikke riper opp teflonbelegg.
Bakeformer i silikon er svært anvendbare da bakst ikke brenner fast selv uten smøring med fett.
Silikonhansker tåler temperaturer opp til 357°C og gjør det mulig å ta nedi kokende vann.
Medisin
Silikoner i gelform anvendes i bandasjer og silikonimplantater. Silikonimplantater brukes i plastisk og kosmetisk kirurgi, blant annet som brystforstørring. Silikonimplantater i bryst ble første gang omtalt i Norge i Tidsskrift for Den norske legeforening av kirurgen Erik Dillerud i 1991.
Skumdemper
Silikonforbindelser er aktivkomponenter i silikonbaserte skumdempere.
Bærums geologi
Bærums geologi tilhører Oslofeltet, som strekker seg fra Langesund i sør til Brumunddal i nord. Kolsåsplatået er internasjonalt kjent på grunn av helheten av fossile siluriske sedimenter og permiske lavaer, med ganske horisontalt delte alderslag som også omfatter den sjeldne eruptive bergarten rombeporfyr.
De lavereliggende delene av Bærum i sør ned mot Oslofjorden, består av fossilrike skifere av leirstein og kalkstein fra kambrosilurtiden. Disse skifrene er de eldste bergartene i kommunen og kan sees i de fleste veiskjæringene langs kysten, samt på øyene i øst. På øyene er havbunnssedimentene av skiftevis leir- og kalkstein snudd på høykant og fremstår som båndstrukturer horisontalt i stedet for den opprinnelige vertikale lagdelingen fra før de ble snudd. I det såkalte ortocerkalksteinen kan man finne kremmerhusformete endocerasskall som et ledefossil. Denne bergarten har vært en viktig bygningsstein og råstoff til kalkbrenning i flere hunder år.
I seinkarbon startet dannelsen av Osloriften med vulkanisme. Det var i de vulkansk urolige periodene, blant annet i permtiden, at sedimentære lag ble snudd på høykant der hvor øyene i dag framstår - Kalvøya, Ostøya, Brønnøya og Langåra. I Bærum finnes vulkanske avsetninger av basaltisk lava i Askergruppen blant annet ved Gjettum stasjon. Disse bergartene finnes i brattskrenten opp mot høydeområdene i Oslomarka. Fluider som ble skilt ut fra smeltemassene, og hydrotermal omvandling førte til at tungmetaller ble utfelt fra bergartene, og derfor er det mulig å finne sølv, sink, kobber, bly og jern i Askergruppen.
Store vulkaner fra permtiden har senere kollapset og ble til bl.a. Bærumskalderaen. Mektige lavastrømmer fra nord strømmet innover Bærum og sees som markante åser der spesielt Kolsåsplatået ruver i landskapet. Yngre avsetninger danner bare et tynt dekke i Bærum over de vulkanske permbergartene.
I siste istid ble typisk landskapsformer utformet som drumlin og U-dal. Marin leire utgjør løsmassene opp til et par hundre meter.
Justus Perthes
Bokhandleren Johann Georg Justus Perthes (født 11. september 1749 i Rudolstadt, død 1. mai 1816) grunnla 1785 i Gotha et geografisk forlag, som særlig for sine karter, globuser og atlaser fikk verdensomspennende anerkjennelse.
Paralympiske vinterleker 1994
De paralympiske vinterleker 1994 ble arrangert på Lillehammer fra 10. til 19. mars 1994. Dette var andre gang Norge arrangerte paralympiske vinterleker; Paralympiske vinterleker 1980 ble arrangert på Geilo. Norge ble den mestvinnende nasjonen med 29 gull.
Justus Perthes
Grunnlaget la han med utgivelsen av Gothaen.
Global Dignity
Global Dignity er en uavhengig, ideell organisasjon som fokuserer på alle menneskers rett til et verdig liv. Organisasjonen ble stiftet i 2006 av Kronprins Haakon, John Hope Bryant og Pekka Himanen.
Paralympiske vinterleker 1994
Øvelser
Det ble konkurrert i fem øvelser:
Global Dignity
Global Dignity har definert fem prinsipper om verdighet:
Justus Perthes
Han giftet seg med Sabine Ernestine Dürfeld. En annen kjent forlegger og bokhandler var hans nevø Friedrich Christoph Perthes.
Global Dignity
Organisasjonen jobber for å skape en global samtale om verdighet, promotere verdighetsbasert lederskap og diskutere verdighet med ungdom.
Justus Perthes
Perthes-Verlag og August Petermann, som 1854 flyttet fra London til Gotha, utviklet videre tradisjonen innen den vitenskapelige geografien og kartografien, som var grunnlagt i Gotha omkring 1800 av astronomen og universitetsprofessoren friherre Franz Xaver von Zach.
Perthes-forlaget ble 1992 kjøpt av Ernst Klett Schulbuchverlag; dette er siden 2003 kjent som Klett-Perthes Verlag GmbH.
Global Dignity
Dignity Day er et årlig, skoletilpasset arrangement, første gang gjennomført i 2008. Dagen er lagt til oktober og går ut på å dra i gang diskusjoner om hva verdighet er og betyr i skoleklasser rundt om i verden. Skoler i 20 land deltok første året.
I 2016 ble organisasjonens norske virksomhet lagt ned.
Søldarfjørður
Søldarfjørður (, dansk: Solmundefjord), tidligere Sólmundarfjørður, er en bygd på Færøyene. Den er en del av en rekke bygder langs Skálafjørður på Eysturoy, og ligger i Runavíkar kommuna. Søldarfjørður antas å ha blitt grunnlagt i landnåmstiden. 1. januar 2009 hadde Søldarfjørður 345 innbyggere, mot 328 i 1985.
Tatjana Borodulina
Tatjana Borodulina (født 22. desember 1984) er en russisk skøyteløper som konkurrerer i kortbaneløp. Hun representerte landet sitt under Vinter-OL 2014 i Sotsji, der hennes beste individuelle resultat var nummer 19 på 1000 meter.
Hans-Wilhelm Steinfeld
Hans-Wilhelm Steinfeld (født 29. mars 1951 i Bergen) er en norsk journalist, historiker, forfatter og programleder. Hans spesialfelt er Russland, hvor han har vært korrespondent for NRK.