cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Spinnmiddtåken
Spinnmiddtåken, eller NGC 6537, er en planetarisk tåke som ligger rundt 3,000 lysår unna jorden i stjernebildet Skytten. Den sentrale hvite dvergen har en estimert overflatetemperatur på mer enn 500,000 ℃, noe som gjør den til en av de varmeste stjernene en kjenner til. På grunn av den høye temperaturen sender den også hovedsakelig ut lys i form av røntgenstråling.
En kraftig stjernevind på rundt 2,000–4,500 kilometer pr. sekund har laget opp til 100 milliarder kilometer høye bølger i tåkematerialet.
Hans Christian Ørsted Hambro
Hans Christian Ørsted Hambro (født 10. juni 1855 i Hosanger, død 14. mars 1900) var en norsk folkehøyskolebestyrer. Han drev Garnes folkehøyskole på Garnes utenfor Bergen fra 1887 til 1899.
Slekt
Christian Hambro var av den norske grenen av Hambro-slekten, som kom til Bergen med hans farfar, kjøpmannen Edvard Hambro. Han var sønn av fabrikkeier Carl Joachim Hambro (1813–1873) og Angelique Cathrine Bull (1813–1899) og bror av skolebestyrer Edvard Isak Hambro (1847–1909). Han var onkel til Høyre-politikeren Carl Joachim Hambro (1885–1964). På morssiden var han i slekt med den danske vitenskapsmannen Hans Christian Ørsted, som han var oppkalt etter. Han ble i 1891 gift med sin niese Angelique Cathrine Ege.
Barndom og ungdom
Christian Hambro flyttet fire år gammel til Bergen sammen med foreldren, og begynte siden på byens latinskole, men måtte slutte i 17-årsalderen på grunn av sykdom. Han gikk da til sjøs og kom så langt som til India.
Karriere
Siden gikk han på styrmannsskolen og dro til sjøs igjen, inntil han måtte gå på land på grunn av en skade. Deretter arbeidet han i flere år på kontoret hos Mowinckel & søn i Bergen.
Jente
Jente eller pike er et menneskebarn av hunkjønn, i motsetning til en gutt, som er et menneskebarn av hankjønn. En voksen person av hunkjønn blir omtalt som kvinne eller dame. De biologiske forskjellene mellom gutter og jenter har medvirket til en kulturell og sosial forskjellsbehandling av kjønnene. Synet på jenter og deres kjønnsrolle, både i forhold til gutter og i forhold til voksne kvinner, har variert stort i ulike kulturer, men ofte har jenter i ulik grad fått sine liv begrenset ved barnefødsler og familie og blitt behandlet enten annerledes eller dårligere, i den forstand at deres muligheter er mer begrenset, enn gutter.
Etymologi
Ordet jente kommer fra norrønt, genta, avledet fra gant, spøk, fjas. Jente har således en språklig bakgrunn tilbake til norsk jernalder. Verbet å gantes brukes i noen dialekter og i eldre språk om «å skjemte» eller «å fjase», særlig med en av motsatt kjønn, og en gant er i svenske dialekter en narr.
I moderne tid er jente et særnorsk ord som på dansk hovedsakelig blir brukt for å vise til norske (unge) piker. På svensk brukes betegnelsen jänta i visse dialekter og bygdemål om unge, ugifte jenter, blant annet i eldre bygdelivsskildringer og Nord-Sverige.
Ordet pike het på norrønt píka, og er trolig lånt fra finsk. Det kan bety både jentebarn, ung, ugift kvinne og tjenestejente.
Det finnes en mengde synonymer og slangord til jente og pike, alt fra jomfru til fjortis.
På engelsk er betegnelsen for en ung kvinne, jente, ordet girl som kom inn i engelsk språk fra mellomengelsk en gang mellom 1250 og 1300. Det er avledet fra det angelsaksiske ordet gerle (også stavet girle eller gurle). Angelsaksiske ordet gerela hadde betydningen antrekk eller type klær. På engelsk har girl hatt betydningen «ugift kvinne» siden rundt 1530.
Demografi
Det finnes i henhold til UNICEFs beregninger 2,18 milliarder levende personer under 18 år hvorav disse er over 1 milliard jenter. Siden 1700-tallet har forholdet mellom fødte jenter og gutter blitt observert, og man har kommet frem til at det fødes noe færre jenter enn gutter, rundt 1050 gutter/1000 jenter. Dette speiles også i Norge hvor det fødes ubetydelig flere gutter enn jenter, men til gjengjeld er krybbedøden mer utslagsgivende hos gutter enn hos jenter. Antallet er relativt liten, men forskjellen er påfallende stor; henholdsvis 45 gutter mot 29 jenter i 1991 og for 2000 var tallene 16 gutter mot 8 jenter.
Til tross for FNs internasjonale konvensjon om økonomiske, sosiale og kulturelle rettigheter har slått fast at «Grunnskoleundervisningen skal være tvungen og tilgjengelig og fri for alle», men rundt 121 millioner barn blir fritatt denne rettigheten verden over, 65 millioner jenter, 56 millioner gutter. Globalt går færre jenter på skole enn gutter (henholdsvis 70%:74% og 59%:65%).
I tillegg er det en kjønnsforskjell mellom gutter og piker verden over som har tilgang til skoleundervisning. Blant FNs utvalgte land som fylte følgende kriterier: lav innskrivning av jenter i skole, kjønnsforskjell på mer enn 10 prosent i grunnundervisningen, land med mer enn 1 million jenter utenfor skoleundervisning, og land som også er preget av problemer som påvirker muligheter for jenter, som hiv/aids og konflikter: Afghanistan, Bangladesh, Benin, Bhutan, Bolivia, Burkina Faso, Den sentralafrikanske republikk, Tsjad, Kongo, Djibouti, Eritrea, Etiopia, Guinea, India, Malawi, Mali, Nepal, Nigeria, Pakistan, Papua Ny-Guinea, Sudan, Tyrkia, Tanzania, Jemen og Zambia. Ved at færre jenter blir systematisk utelatt fra skoleundervisning, fører igjen til at de får færre muligheter i samfunnet de lever i, blant annet blir de ekskludert fra politiske prosesser og landene generelt henger tilbake i utviklingen ved at jenter i skoleundervisning i seg selv er et middel å bekjempe fattigdom, i henhold til FNs rapport. En fordel ved samfunn som utdanner jenter er bedre balanse mellom familiestørrelse og familieressurser. Når et samfunn sikrer at mødre får utdannelse, blir barna bedre utdannet og færre dør. Ernæring og utdannelse henger således sammen.
I Norge er det ikke samme forskjellen mellom jenter og gutter i skolen. Jenter blir innrullert i skoleundervisningen på lik linje med gutter. Derimot er det observert at jenter og gutter skiller seg noe fra hverandre. Blant annet får jenter bedre karakterer enn gutter i de fleste realfagene. På videregåendes tredje klassetrinn får de i faget «matematikk for realfag» gjennomsnittlig en halv karakter høyere i standpunkt enn guttene. Det er dokumentert rekruttering til de ulike realfagene og elevenes resultater i disse fagene.
Når det gjelder leselyst og tilegnelse av litteratur har det vært en generell nedgang i de siste tyve år, i henhold til rapport fra 1998. Nedgangen merkes minst hos jenter som generelt leser mer enn gutter, og unge jenter leser mest av alle. Kjønnsforskjellen i boklesing oppstod på 1980-tallet, og er særlig stor blant de yngste. Forskjellen mellom jenters og gutters leseaktivitet øker, ikke fordi jentene leser mer, men fordi guttene leser mindre. Disse tendensene finner vi i alle de nordiske landene.
Derimot kommer gutter kommer langt bedre ut enn jenter når det gjelder tilgang til og bruk av data. Flere gutter enn jenter har egen PC, og flere av de som har PC, bruker den. Guttene er også de mest allsidige brukerne. Denne utviklingen synes derimot å snu mot mer manglende forskjell da egen PC er generelt blitt stadig mer vanlig i undervisningen, særlig for høyere undervisning.
Kjønn og miljø
Biologiske samhandling i henhold til kjønn og miljø er ikke helt forstått. I Norge hadde Harald Eia stor suksess med TV-serien Hjernevask på NRK i 2010. Serien forsøkte å fokusere på i hvilken grad forskjeller mellom mennesker skyldes biologiske eller sosiale årsaker, arv og miljø. Hva som har kommet ut av den heftige debatten som fulgte TV-serien er at forskere på begge side, både de som fokuserer på betydningen av genetikk (arv) og de som fokuserer på miljø er blitt mindre skråsikre, og at eventuelle konklusjoner så langt er blitt utsatt da forskningen innen begge retninger er i stadig endring. «Fagdebatter dreier seg ikke lenger om arv eller miljø, siden det er helt åpenbart at en ansamling av gener ikke kan bli til en organisme uten i interaksjon med et miljø, og et miljø blir heller ikke til en organisme uten i interaksjon med en ansamling av gener,» slo professor Per Holth ved Høgskolen i Akershus i en kronikk på Forskning.no.
Identiske tvillingpiker som er skilt ved fødselen og forent tiår senere har vist både påfallende likheter og samtidig også forskjeller. I 2005 bemerket Kim Wallen fra Emory University at «Jeg tror arv og miljø-spørsmålet er ikke meningsfylt ettersom det behandler dem som uavhengige faktorer hvor faktisk alt er arv og miljø». Wallen har uttalt at kjønnsforskjeller oppstår svært tidlig og kommer frem gjennom en underliggende preferanser kvinner og menn har for deres valgte aktiviteter.
I England har forskning utført av National Literacy Trust vist at jenter får betydelig høyere karakterer enn gutter i alle skolefag fra aldrene 7 og frem til 16, og hvor de mest påfallende forskjellene er deres dyktighet i lesning og skriving. Historisk har jenter hengt noe etter i standardiserte prøver. I 1996 var den gjennomsnittlige poenget på 503 for jenter i USA fra alle etniske bakgrunner ved SATs verbale prøve, noe som var 4 poeng lavere enn gutter. I matematikk var gjennomsnittet for jenter 492, noe som var 35 poeng lavere enn gutter. Wayne Camara, forsker ved amerikanske College Board, har kommentert at «Når jenter tar nøyaktig den samme undervisningsretningen er 35 poengs forskjell ganske mye.» Leslie R. Wolfe, president ved Center for Women Policy Studies, kommenterte at når jenter får oppnår ulik resultat i matematikkprøver enn gutter har det sin årsak at de tenderer til utarbeide problemene mens gutter benytter «prøvetriks» som å øyeblikkelig sjekke svarene som allerede er gitt i spørsmål med flere svar. Hun mente at jenter var forsiktige og grundig mens «gutter spilte denne testen som om det var en flippermaskin.» Wolfe sa også at selv om jenter hadde en lavere poengsum i SAT-testen viste de gjennomgående høyere karakterer enn gutter i alle fag i deres første år på college (videregående skole). Ved 2006 gjorde derimot jenter det bedre enn gutter på den verbale delen av SAT-testen med 11 poeng, men havnet 26 poeng under guttene totalt.
Grunnkretser i Fusa kommune
Grunnkretser i Fusa kommune er delområder og grunnkretser som seksjonerer Fusa kommune, Hordaland, for folketellingsformål og lignende. I noen tilfeller sammenfaller de med kirkesogn, med valgkretser og med nåværende eller tidligere skolekretser.
Lukket system
Et Lukket system er et system som er adskilt fra omgivelsene slik at det ikke skjer noen utveksling av materie med omgivelsene, i motsetning til et åpent system. Det motsatte er et isolert system, som er et lukket system hvor det heller ikke utveksles noen energi med omgivelsene.
I kjemi
I kjemi er et lukket system der ingen reaktanter eller produkter kan unnslippe, bare varme kan utveksles fritt (f.eks. En kjøleboks). Et lukket system kan brukes når du utfører kjemiske eksperimenter der temperatur ikke er en faktor (dvs. når termisk likevekt).
I termodynamikk
I termodynamikk kan et lukket system utveksle energi (som varme eller arbeid), men ikke materie, med omgivelsene. Et isolert system kan ikke utveksle varme, arbeid eller materie med omgivelsene, mens et åpent system kan utveksle energi og materie. (Denne ordningen med definisjon av begreper brukes ikke jevnt, selv om den er praktisk for noen formål. Spesielt bruker noen forfattere 'lukket system' hvor 'isolert system' brukes her. )
For et enkelt system, med bare en type partikkel (atom eller molekyl), utgjør et lukket system et konstant antall partikler. Imidlertid, for systemer som gjennomgår en kjemisk reaksjon, kan det være at alle slags molekyler blir generert og ødelagt av reaksjonsprosessen. I dette tilfellet uttrykkes det faktum at systemet er lukket ved å si at det totale antallet av hvert elementært atom er bevart, uansett hvilken type molekyl det kan være en del av. Matematisk blir dette utrykt som:
hvor N_j er antall j-type molekyler,a_{ij} er antall atomer av elementet i i molekylet j og b_i er det totale antall atomer av elementet i i systemet, som forblir konstant siden systemet er lukket. Det vil være en slik ligning for hvert forskjellige element i systemet.
I termodynamikk er et lukket system viktig for å løse kompliserte termodynamiske problemer. Det tillater eliminering av noen eksterne faktorer som kan endre resultatene av eksperimentet eller problemet og dermed forenkle det. Et lukket system kan også brukes i situasjoner der det kreves termodynamisk likevekt for å forenkle situasjonen.
Klassisk mekanikk
I ikke-relativistisk klassisk mekanikk er et lukket system et fysisk system som ikke utveksler noe med omgivelsene, og som ikke er underlagt nettokraft hvis kilde er utenfor systemet. Et lukket system i klassisk mekanikk vil tilsvare et isolert system i termodynamikk. Lukkede systemer brukes ofte for å begrense faktorene som kan påvirke resultatene av spesifikt problem eller eksperiment.
I kvantefysikk
Denne ligningen, kalt Schrödingers-ligning, beskriver atferden til et isolert eller lukket kvantesystem, det vil si per definisjon et system som ikke bytter informasjon (dvs. energi og/eller materie) med et annet system. Så hvis et isolert system er i en ren tilstand | ψ (t) ∈ H på tidspunktet t, hvor H betegner systemets Hilbert-rom, tidsutviklingen til denne tilstanden (mellom to påfølgende målinger).
der i er den tenkte enheten, \hbar er Plancks konstant delt på 2π, symbolet  indikerer et delvis avledet med hensyn til tid t, \psi (den greske bokstaven psi) er bølgefunksjonen til kvantesystemet, og Ĥ er den hamiltonske operatoren (som karakteriserer den totale energien til en gitt bølgefunksjon og tar forskjellige former avhengig av situasjon).
Overtid (sport)
Overtid, ekstra tid eller spilleforlengelse er en ekstra spilletid som kan legges til hvis en lagspillkamp etter den ordinære spilletiden har et uavgjort resultat. I noen idretter som fotball og håndball er overtid håndtert ved hjelp av ekstraomganger, eller i andre idretter en kombinasjon av overtid og ekstraomganger.
Fotball
I en fotballkamp, med ordinær spilletid på 90 minutter, legges det ofte til en tilleggstid av hoveddommeren, på grunn av stopp i spillet. Når ordinær spilletid og tilleggstid er passert uten at dommeren har blåst av kampen, spilles det på overtid.
Ekstraomgang i fotball spilles når det står uavgjort i en cupkamp etter full tid og kampen forlenges for å få en avgjørelse. Hver av de to ekstraomgangene varer 15 minutter. Hvis det fortsatt står uavgjort, skal kampen avgjøres med straffesparkkonkurranse.
Ishockey
Reglene for overtid er forskjellig fra liga til liga relatert til lengde og variant. Noen ligaer bruker en 5 minutters overtidsperiode med sudden death med kun 4 spillere på hvert lag etterfulgt av straffeslag, mens andre har 20 minutters ekstraomganger som fortsetter inntil et av lagene scorer. De mest utbredde variantene er:
Aleksandr Smirnov
Aleksandr Jevgenjevitsj Smirnov (russisk: Александр Евгеньевич Смирнов; født 17. august 1964 i Voskresensk i Sovjetunionen nå Russland) er en russisk tidligere ishockeyspiller som nå er trener for A-laget til Lillehammer Ishockeyklubb. Som spiller var han blant annet kaptein på det russiske landslaget og var med å vinne VM, samt deltok for Russland under Vinter-OL 1994 på Lillehammer. Han har spilt ishockey i flere sesonger for Storhamar, og har også hatt og har treneransvaret for klubben. Han er far til Dima Smirnov som kommentere ishockey på TV2 Sport.
Russland
Smirnov begynte å spille ishockey for moderklubben Khimik Voskresensk. I 1982 ble han tatt opp på A-laget til Khimik Voskresensk med Vladimir Jursinov som trener. Smirnov spilte i ti sesonger, han fikk et sølv og to bronsemedalje i den sovjetiske storligaen, og scoret 119 mål poeng på 393 kamper.
Finland
Fra 1992 til 1995 spilte Smirnov i den finske ligaen for TPS. I 1993/94-sesongen ble han den på TPS med den beste pluss/minus-statistikken +35 poeng.
Norge
Smirnov regnes som en av de beste spillerne noensinne i norsk ishockey. Smirnov var landslagskapteinen for Russland og hadde spilt en sesong i østerrikske Kapfenberger SV da han valgte Storhamar høsten 1995 ble sett på som en stor sensasjon med erfaring fra det sovjetiske hockeysystemet hadde han mye å bidra med i Storhamar selv i etter at han passerte 40 år. I tillegg så er han den eldste målscoreren og eldste aktive spilleren i Storhamar. Han var 41 år og 317 dager gammel da han scoret sitt siste mål. 18 dager senere spilte han sin siste kamp, og noterte seg for en assist i semifinaletapet mot VIF.
Trenerkariere
Han trente Storhamar i sesongen 2000/2001 og fikk med seg et seriegull før han vendte hjem til moderklubben Khimik. Han har også vært trener i Gjøvik Hockey sesong 2006/07, og tiltrådte igjen som hovedtrener for Storhamar etter Petter Thoresen for sesongen 2007/2008, dette endte med NM-gull. Han har også trent Severstal Tsjerepovets og HC Neftekhimik Nizhnekamsk (2011) i KHL. Etter fem år som trener i KHL kom han tilbake på ny i 2014 i Storhamar, der var han til 2016. 31. mai 2021 ble det klart at Smirnov ble trener for Lillehammer.
Viscount
Viscount kan vise til:
Frank Ullrich
Frank Ullrich (født 24. januar 1958 i Trusetal) er en tidligere tysk skiskytter (gikk for DDR), i dag trener for det tyske skiskytterlandslaget. Han regnes som en av skiskytterhistoriens aller største på herresiden.
I løpet av de fem første årene verdenscupen i skiskyting ble arrangert, vant Frank Ullrich fire ganger sammenlagt, det første som tjueåring.
Han tok også åtte individuelle medaljer i VM i skiskyting (5 gull og 3 sølv), et resultat som blir enda mer imponerende med tanke på at det bare ble arrangert to individuelle øvelser per VM, mot dagens fire (fellesstart og jaktstart var ennå ikke kommet på programmet). Ullrich har seks gullmedaljer på 20 km og 10 km i VM- og OL-sammenheng.
Klinkermurstein
Klinkermurstein er en type murstein som brukes i husbygging. 'Klinker' var betegnelsen på murstein som lå for nære flammene i ovnen når de ble brent. disse fikk en annen tekstur og farge og ble opprinnelig forkastet. Men på begynnelsen av nittenhundretallet oppdaget arkitekter disse mursteinene og fant at de var både fullt brukbare og hadde estetiske kvaliteter. Klinkermurstein ble en viktig ingrediens i den tyske mursteinsekspresjonismen (backsteinexpressionismus)
Ordet «Klinker» kommer muligens av «Klingende murstein».
Kim Jong-kook
Kim Jong-kook (hangul:, hanja: , født 25. april 1976 i Anyang i Gyeonggiprovinsen) er en sørkoreansk sanger. Han var mellom 1995 og 2001 en del av den koreanske duoen Turbo, og har siden 2001 opptrådt som solo-artist. Han er siden 2010 også aktuell som deltaker i det sørkoreanske realityserien Running Man.
Kirat Workers Party
Kirat Workers Party (KWP – Kirat (eller Kirat-folkets) Arbeiderparti) er et nasjonalistisk parti med støtte i Kirat-folket i det østligste Nepal.
Kirat-folket (eller Kirant, Kiranti-folket) er en nasjon – eller ei gruppe nærbeslekta nasjonaliteter – i åsene i det østligste Nepal, på grensa til India. (Se hovedartikkel Kirat.)
KWP skal være danna i 2003 etter en splittelse i Kumbuwan Liberation Front.
KWP har flere ganger vært alliert med maoistpartiet NKP (Maobadi), og har flere ganger brutt samarbeidet.
I januar 2007 har KWP leda store demonstrasjoner mot den nyinnførte overgangsgrunnlova i Nepal.
KWPs allianser og konflikter med maoistene
Da maoistopprøret kom til Kirat-regionen var et nasjonalistisk væpna opprør mot Kathmandu allerede i gang.
Mens NKP(M)s politikk var å opprette nasjonale frigjøringsfronter i minoritetsområder, blei utviklinga i Kirat-området en annen: En nasjonal frigjøringsfront blei danna i samarbeid mellom maoistene og flere organisasjoner som allerede var aktive der. Kirat National Front (KNF) blei i første omgang organisert ved at maoistene forhandla fram sammenslutning av Limbuwan Study Forum og Khumbuwan Front, leda av Ghopal Khambu. Disse to organisasjonene krevde egne stater for Limbuwan og Kumbuwan.
Khambu blei også medlem av NKP(M)s toppledelse.
Det er ikke klart om KWP alt da var organisert og deltok i samarbeidet.
Men seinere blei det kjent at KWP, leda av Khambu, hadde brutt med maoistene. Det gikk også rykter om at NKP(M) holdt Khambu internert.
Ikke lenge etter var KWP igjen i formelt samarbeid med NKP(M). Da maoistene danna en sjølstryrt Kirat-republikk den 2. februar 2004, var Khambu leder for regionsregjeringa.
KWP brøyt igjen med maoistene i slutten av juli 2004, samtidig med at madhesi-lederen Jay Krishna Goit brøyt ut og danna Janatantrik Terai Mukti Morcha. Denne gangen virka det som om Khambu ikke var med. Avisene skreiv at dette var 3. gang KWP brøyt med NKP(M).
I 2005 virka det som om samarbeidet var gjenoppretta. Ifølge reportasjer patruljerte uniformerte soldater fra KWP og maoistenes PLA sammen.
Demonstrasjonene i januar 2007
I januar 2007 kom det meldinger om at KWP organiserte protester mot den nye overgangsgrunnlova, som var vedtatt den 15. januar.
Overgangsgrunnlova var et resultat av forhandlinger mellom regjeringa til Sjupartialliansen for demokrati i Nepal og NKP(M) etter fredsslutninga i Nepals borgerkrig 1996 - 2006 i november 2006.
Et sentralt punkt i borgerkrigen var kravet om at Nepals sterkt sentraliserte satsstyre, som la all makt til regjeringa og administrasjonen i Kathmandu, skulle erstattes av en føderal statsoppbygging, med regionalt sjølstyre for diskriminerte provinsområder og nasjonale minoriteter.
NKP(M) hadde gått hardt inn for det i forhandlingene om overgangsgrunnlova, men ga opp kravene om dette i siste runde, etter hard motstand fra statsminister G. P. Koirala. Koirala representerte tradisjonelle hinduistisk-nepalske og sentralistiske synspunkter, og var sterkt mot desentralisering og sjølstyre for minoriteter.
Resultatet var mange protester fra janjati-organisasjoner (janjati er et nepalsk uttrykk for minoritetsnasjonaliteter og andre minoriteter, bl.a. lavkaster) som var skuffa over at de ikke hadde fått krava sine gjennom. Det var også voldsomme protester i Tarai.
Kanskje etter mønster av en liknende aksjon fra Tarai-organisasjonen Madhesi Janaadhikar Forum, brant KWP overgansgrunnova offentlig. KWP utlyste en bandh (streik der også trafikken blir stoppa) og flere fakkeltog i protest mot grunnlova.
Arachania (Cerro Largo)
Arachania er en by i Cerro Largo-departementet i det østlige Uruguay.
Kirat Workers Party
Demonstrasjonene i januar 2007
For NKP(M) var dette et alvorlig politisk problem, ettersom Kirat hadde vært et kjerneområde i maoistopprøret, og demonstrasjonene tok utgangspunkt i krav som hadde vært blant de viktigste som gjorde at maoistene fikk oppslutning.
Arachania (Cerro Largo)
Befolkning
Arachania har 20 innbyggere (Beregning 2011)
Kilde:
Tauno Lappalainen
Tauno Lappalainen (født 10. mars 1898 i Libelits, død 25. januar 1973) er en tidligere finsk langrennsløper som konkurrerte på 1920- og 1930-tallet.
Rekviem
Et rekviem (riksmålsform: requiem, fra latin) er i musikken en komposisjon, vanligvis for soli, kor og orkester, med tekster, oftest på latin, fra den romersk-katolske rekviemmessen. Messen er en sjelemesse, eller messe for de døde (dødsmesse). Begrepet stammer fra det første ordet i messeteksten (requiem, norsk ro eller hvile).
Mange kjente komponister har skrevet rekviem, og både besetning og tekstutvalg kan variere mye. Det er også skrevet rekviem med ikke-liturgiske tekster.
Europavei 105 (Norge)
Europavei 105 (Norge), (E105), er en norsk riksvei som går mellom Hesseng og Storskog. Den skiltes med bynavn på både norsk og russisk (Kirkenes/Киркенес mot vest og Murmansk/Мурманск mot øst)
Veien er del av europavei 105, som ifølge UNECE går mellom Kirkenes i Norge og Jalta på Krim ved Svartehavet. Den norske delen av den internasjonale veien følger europavei 6 mellom Kirkenes og Hesseng, og er derfor 16 km lang (fra Kirkenes hurtigrutekai til grensen), mens den norske riksveien mellom Hesseng og riksgrensen har en lengde på 9,7 km.
Portugisisk
Portugisisk ( eller  på portugisisk) er et iberoromansk språk i den indoeuropeiske språkfamilien. Språket utviklet seg i nordre del av Portugal og i det som i dag er provinsen Galicia i Spania. Det er det eneste offisielle språket i Angola, Brasil, Guinea-Bissau, Kapp Verde, Mosambik, Portugal og São Tomé og Príncipe, og er et av flere offisielle språk i Macao og Øst-Timor.
Med i overkant av 273 millioner brukere regnes portugisisk som det sjette mest talte språk i verden. Flesteparten, 205 millioner, kommer fra Sør-Amerika. Portugisisk fungerer også som et slags lingua franca i Afrika. Språket ble spredt over hele verden i løpet av det 15. og 16. århundret, da Portugal ble en stor, global kolonimakt. Koloniene spant seg fra Brasil i Sør-Amerika til Macao i Kina. I kolonitiden vokste mange portugisiskbaserte kreolspråk frem rundt om i verden, særlig i Afrika, Asia og Karibia.
Utbredelse
Portugisisk er offisielt språk i Angola, Brasil, Kapp Verde, Guinea-Bissau, Portugal, São Tomé og Príncipe og Mosambik. Det er dessuten offisielt språk sammen med kinesisk i Macao og sammen med tetum i Øst-Timor. Det er dette man kaller den lusofone verden, etter det romerske navnet på Portugal, Lusitania. I landene Kapp Verde og Guinea-Bissau er portugisisk det offisielle språket, men folkespråket er kriol, et portugisiskbasert kreolspråk. I São Tomé og Príncipe er også kreolspråket saotomesisk (kalt  av lokalbefolkningen) meget utbredt.
Samfunn hvor portugisisk snakkes eksisterer i mange byer og land rundt omkring i verden, inkludert Montréal og Toronto i Canada, Paris i Frankrike, Asunción i Paraguay, Buenos Aires i Argentina og Boston, New Bedford, Cape Cod, Fall River, Honolulu, Houston, Newark i New Jersey, New York City, Orlando, Miami, Providence og Sacramento i USA. Andre land hvor portugisisk snakkes er blant annet Andorra, Belgia, Antigua og Barbuda, Bermuda, Luxembourg, Namibia, Jamaica, Venezuela, Guyana, Sveits, Japan og de tidligere portugisiske statene Goa og Daman og Diu i India. Mange av de portugisisktalende disse stedene er immigranter og/eller arbeidsinnvandrere fra Brasil eller Portugal.
Portugisisk er sammen med spansk det raskest voksende vestlige språk, og ifølge UNESCO er portugisisk det språket med størst vekstpotensial som internasjonalt kommunikasjonsspråk i Sør-Amerika og sørlige deler av Afrika. Noe av dette skyldes at man venter at de portugisiskspråklige landene i Afrika vil ha en samlet befolkning på hele 83 millioner i år 2050.
Nord- og Sør-Amerika
Til tross for at Brasil er det eneste amerikanske landet som har portugisisk som sitt offisielle språk, blir portugisisk et stadig viktigere språk i Sør-Amerika, og man regner i dag med at 51 % av den søramerikanske befolkningen snakker språket. Takket være den sterke innflytelsen Brasil har i Sør-Amerika, har språket også spredt seg over grensene til de nærliggende spanskspråklige landene, hovedsakelig Argentina og medlemsland av Mercosul-unionen, en søramerikansk økonomisk union.
Etter at Brasil trådte inn i sistnevnte union, har portugisisk blir stadig mer populært å studere som andrespråk blant spanskspråklige. Det er per 2007 186 millioner brukere av portugisisk i Brasil, i tillegg er det mange brukere i grenseområdene til nabolandene Argentina, Bolivia, Paraguay (Brasiguayos) og Uruguay. I Paraguay er det om lag 122 520 morsmålsbrukere av portugisisk.
Europa
I Europa blir portugisisk hovedsakelig talt av Portugals 10,6 millioner innbyggere. Språket har også blitt tatt med til Sentral-Europa av portugisiske immigranter, og de siste tiårene har språket blitt talt av omkring 10 % av befolkningen i landene Luxembourg og Andorra. I tillegg til dette oppsto det grupper av portugisisktalende i Belgia, Frankrike, Tyskland, Sveits og på Jersey. I Spania blir portugisisk snakket i områdene Olivenza og Vale do Xalima, da kalt  («språket») av lokalbefolkningen.
Galisisk er et språk som er nært beslektet med både spansk og portugisisk, og er offisielt språk i Galicia-regionen i det nordvestlige Spania. Galisisk og portugisisk har de samme røttene, og var helt opp til middelalderen ett språk, før de så skilte seg til to språk. Galisisk er i dag innbyrdes forståelig med portugisisk. Noen lingvister anser galisisk og portugisisk som ett og samme språk, men det vanlige er å betrakte dem som to språk. Det finnes to standardskriftspråk, men myndighetene i Galicia har valgt å støtte bare det ene, som er en variant litt nærmere det spanske språket enn det andre, kanskje for å skape litt distanse mellom galisisk og portugisisk. De galisiske delegatene i Europaparlamentet, blant andre Camilo Nogueira, snakker etter eget ønske portugisisk.
Afrika
Portugisisk er et viktig språk i det sørlige Afrika. Angola og Mosambik er organisert sammen med São Tomé og Príncipe, Kapp Verde og Guinea-Bissau i PALOP (Países Africanos de Língua Oficial Portuguesa), en organisasjon som representerer omkring 16 millioner portugisisktalende afrikanere. Man regner med at rundt 9 millioner av disse har portugisisk som morsmål, mens de resterende er tospråklige. Paradoksalt nok startet den virkelige veksten for portugisisk i Afrika etter at de tidligere portugisiske koloniene fikk sin selvstendighet. Myndighetene i disse landene mener at det portugisiske språket er nyttig for videre utvikling og forening. Afrikansk portugisisk er et viktig minoritetsspråk i Den demokratiske republikken Kongo, Malawi, Namibia, Sør-Afrika (omkring én million brukere), Zambia og Zimbabwe. I andre deler av Afrika eksisterer det også portugisiske kreolspråk. På øya Annobón i Ekvatorial-Guinea snakkes det et kreolspråk som er nært beslektet med kreolspråket saotomesisk i São Tomé og Príncipe.
I Angola ble portugisisk raskt et nasjonalt språk, og ikke bare et arbeidsspråk. Ifølge de offisielle tallene fra 1983 var portugisisk morsmålet til 75 % av befolkningen i hovedstaden Luanda, noe som tilsvarer omkring 2,5 millioner mennesker. Minst 300 000 snakket bare portugisisk, mens rundt 1 % av befolkningen hadde ingen portugisiskkunnskaper. Fortsatt snakkes noen av språkene som ble talt før kolonialiseringen, men de er ikke særlig utbredte. Den portugisiske varianten angolanerne snakker i dag, adopterte de i sin tid fra språket slik det ble snakket i Portugal.
I Mosambik er portugisisk offisielt språk, men beherskes bare av snaut halve befolkningen. Ifølge tall fra 1997 snakker om lag 72 % av befolkningen i byene språket, rundt 40 % av den totale befolkningen i landet. På en annen side har bare rundt 6,5 % portugisisk som sitt morsmål (17 % i byene og 2 % i tynt befolkede områder). I Kapp Verde og Guinea-Bissau er portugisisk det offisielle språket, mens folkespråket er kriol, et kreolspråk basert på portugisisk. Undervisning og fjernsyn bidrar til å holde kriol i live. I Guinea-Bissau snakker 44 % av befolkningen kriol, 14 % portugisisk og resten afrikanske språk. I São Tomé og Príncipe snakkes et nokså dialektpreget portugisisk, som viser en god del likhetstrekk med brasiliansk portugisisk. Derimot er overklassen i landet kjent for å bruke europeisk portugisisk, som også er det vanlige i resten av de portugisiskspråklige landene i Afrika. Ved siden av portugisisk snakkes det tre kreolspråk, hvor saotomesisk, kalt forro av lokalbefolkningen, er det største. Det er vanlig at barna lærer portugisisk først og senere lærer saotomesisk. Portugisisk blir stadig mer brukt som fellesspråk i landet og andelen morsmålsbrukere av språket er økende.
Asia
I Asia blir språket snakket i Øst-Timor, Macao i Folkerepublikken Kina og i de indiske delstatene Goa og Daman og Diu. I Goa blir det ikke lenger undervist i portugisisk på skolene, og stadig færre snakker det. Av den grunn har språket fått det noe merkelige kallenavnet «besteforeldrenes språk».
Det finnes også andre portugisiske kreolspråk i Asia. I den malaysiske byen Malakka snakkes kreolspråket kalt Cristão eller Papiá Kristang. Andre levende kreolspråk finner vi i India og på Sri Lanka. I Japan blir portugisisk snakket av rundt 250 000 personer, kalt dekasegui. Disse er brasilianere av japansk herkomst som har vendt tilbake til Japan.
I Øst-Timor brukes ofte tetum som fellesspråk. Tetum er et austronesisk språk som har blitt sterkt påvirket av portugisisk. Mindre enn 20 % av befolkningen snakker portugisisk, og av dem er den eldre generasjon dominerende. Men tallet er i endring ettersom flere og flere unge tar i bruk språket, og også interesserte voksne går i gang med å lære det. Øst-Timor prøver å benytte seg av portugisisk som et verktøy til språklig kontakt med det internasjonale samfunnet og distanserer seg fra Indonesia som landet tidligere var en del av. Xanana Gusmão, Øst-Timors president, har uttalt at han tror portugisisk vil være mye mer utbredt i landet i fremtida.
Dialekter
Portugisisk er et plurisentrisk språk, hvilket betyr at det finnes flere standardutgaver. Vi har to hovedgrupper dialekter: de som blir talt i Brasil og de som blir talt i Portugal. Av historiske grunner ligger dialektene i Afrika og Asia nærmere dem i Portugal enn dem i Brasil, selv om de sett i lys av fonologien, og da spesielt uttalen av ustemte vokaler, ligger tettere opptil brasiliansk portugisisk.
Listen under viser vanlige portugisiske dialekter. For noen av dialektene er lytteprøver tilgjengelig.
De nærmeste slektningene
Portugisisk hører til den vestiberiske gruppa av den romanske språkfamilien. Medlemmene av denne gruppa er det portugisiske språkets nærmeste slektninger:
Latin og andre romanske språk
Et spesielt trekk ved portugisisk er at man har beholdt vokaler fra vulgærlatinen som har blitt gjort om til diftonger i andre romanske språk. Et godt eksempel på dette er det latinske ordet ' «stein», som har blitt til ' på fransk og ' på spansk, men ' på portugisisk. Et annet eksempel er latinsk ' «ild», som har blitt til ' på spansk og ' på italiensk, men ' på portugisisk.
Et annet karakteristisk trekk fra tidlig portugisisk er tapet av intervokaliske bokstaver, som l og n. De latinske ordene for «å forlate», «å ha» og «kjede» er ', ' og . Disse ordene har blitt til ', ' og ' på spansk, men ', ' og ' på portugisisk. Dersom konsonanten n ble elidert, det vil si utelatt for å forenkle uttalen, ble den følgende vokalen ofte gjort om til nasal lyd. Eksempler på det er de latinske ordene ', ' og ' («hånd», «frosk», «bra»), som på portugisisk ble til ', ' (idag ') og ' (idag '). Denne prosessen utgjorde kilden til de fleste typisk nasale lyder vi kjenner i portugisisk idag. Latinske endelser som ', ' og ' ble til ' i det fleste tilfeller. Eksempelvis ser vi latins ', ' og ' som på moderne portugisisk heter ', ' og ', med ', ' og  som flertallsformer.
Selv om portugisisk har en rekke likheter med romanske språk utenfor den vestiberiske språkgruppa, er språket ikke innbyrdes forståelig med disse. En portugisisktalende person vil normalt måtte gjennomgå noe opplæring i disse språkene før han i det hele tatt vil kunne forstå nokså grunnleggende skrift og tale.
Her ser man en liten sammenligning mellom forskjellige romanske språk:
Her kan det være verdt å merke seg at noe av det leksikalske avviket ovenfor faktisk kommer av at forskjellige romanske språk bruker den samme ordrota, men med forskjellig betydning. Portugisisk for eksempel har ordet ', som tilsvarer fransk ', italiensk ', rumensk ' og så videre, men i dag betyr dette ordet ikke lenger vindu. På samme måte har portugisisk ordet ', som tilsvarer italiensk ' og spansk ', men det blir i dag oftest brukt i betydningen «å spise kveldsmat», mens det mest brukte ordet for «å spise middag» er ' (beslektet med det foreldede spanske ordet ) som følge av semantiske forandringer på 1800-tallet. Italiensk har ordet , som tilsvarer de andre språkenes ord for «hun», men det regnes i dag for å være foreldet.
Galisisk har både ' (fra middelalderens ', som er opphavet til dagens portugisiske ord ') og det mer sjeldne '. Som i dialektene i de nordlige delene av Portugal brukes  fortsatt i betydningen «å spise middag».
Galisisk og fala
Galisisk, som snakkes i den autonome regionen Galicia i nordvestre del av Spania, er det språket som ligger tettest opp til portugisisk. Disse var en gang ett språk, men siden den politiske delinga av Galica og Portugal har de utviklet seg i forskjellig retning, særlig innenfor uttale og ordforråd. Selv om Galicia i dag hører til Spania, ligger kjernen i ordforrådet og grammatikken i galisisk fortsatt nærmere portugisisk enn spansk. Et eksempel på dette er bruken av fremtidskonjunktiv, personlig infinitiv og syntetisk pluskvamperfektum. Man regner med at galisisk er 85 % innbyrdes forståelig med portugisisk (R. A. Hall, Jr., 1989). Det bør dog nevnes at en galisisktalende sannsynligvis vil bli bedre forstått av en innbygger i nordlige Portugal enn en i de sentrale delene av landet.
Fala er et annet språk som også nedstammer fra galisisk-portugisisk. Det snakkes av et mindre antall mennesker i byene Valverdi du Fresnu, As Ellas og Sa Martín de Trebellu i den autonome regionen Extremadura i Spania, nær grensa til Portugal.
Avarter av portugisisk
På begynnelsen av 1500-tallet førte kontakt mellom portugisiske kolonister og reisende, afrikanske slaver og lokalbefolkning til at flere pidginspråk med varierende grad av portugisisk innflytelse dukket opp. Da disse pidginspråkene ble morsmålet til etterfølgende generasjoner, utviklet de seg til selvstendige kreolspråk, hvorav flere var i bruk i Asia og Afrika inntil 1700-tallet.
Som nevnt tidligere er portugisiskbaserte eller portugisiskpåvirkede kreoler fortsatt i bruk i dag. Man regner med at omkring tre millioner mennesker over hele verden snakker dem, og mange av disse menneskene er av delvis portugisisk herkomst.
Innflytelse på andre språk
Mange språk har adoptert ord fra portugisisk, blant andre indonesisk, tamilsk, singalesisk, malay, konkani, marathi, tetum, tsonga, papiamento, japansk, bajan kreol (som snakkes på Barbados), Lanc-Patuá (som snakkes i nordlige deler av Brasil) og Sranan Tongo (som snakkes i Surinam). Portugisisk har også i nokså stor grad påvirket språket língua brasílica, et tupí-guaraní-språk som var svært utbredt i Brasil inntil 1700-tallet og i tillegg språket som snakkes rundt Sikka på øya Flores i Indonesia. I områdene nær Larantuka, et distrikt på Flores, brukes portugisisk i bønner knyttet til påskeritualer. Takket være misjonsarbeid blant jesuitter i Japan, er den japansk-portugisisk-ordboka Nippo Jisho fra 1603 den første japanske ordboka med oversettelse til et europeisk språk.
, den moderne ortografien til vietnamesisk, er basert på 1600-tallets portugisisk. Etter å ha bygget på arbeider av tidligere portugisiske misjonærer, introduserte Alexandre de Rhodes ' med boka ' (annamitisk–portugisisk–latinsk ordbok) på midten av 1600-tallet.
Romernes ankomst
Da de ankom Den iberiske halvøy år 218 f.Kr., førte romerne med seg det romerske folkespråket, vulgærlatinen, som alle romanske språk stammer fra. Allerede 100 år f.Kr. var det sørlige Lusitania romanisert. Strabon, en gresk geograf som levde i det første århundret e.Kr. skrev i sin Geographia dette om innbyggerne på Den iberiske halvøy: «De har adoptert de romerske skikkene, og de husker ikke lenger sitt eget språk.» Språket ble spredt av romerske soldater, nybyggere og kjøpmenn som anla romerske steder i nærheten av tidligere sivilisasjoners bosetninger.
Mellom 409 og 711 ble Den iberiske halvøy invadert av germanske folkeslag. Disse var for det meste svebere og vestgotere, og de tok til seg store deler av halvøyas romerske kultur og språk. Mangelen på romerske skoler og administrasjon, Lusitanias relative isolering fra det øvrige Europa og endringer i de politiske grensene på Den iberiske halvøy gjorde at Lusitanias språk og kultur kunne utvikle seg selvstendig i den tidlige middelalderen. Disse forandringene førte til at det som nå kalles lusitansk romansk ble skapt.
Den mauriske invasjonen
Maurerne invaderte halvøya i år 711, og i de okkuperte områdene overtok arabisk som administrativt språk. Befolkningen fortsatte dog å snakke sine romanske dialekter, så den arabiske påvirkningen på språket var relativt liten. Den største påvirkningen var på ordforrådet.
Den første gammelportugisiske perioden
De eldste overlevende restene etter et portugisisk språk er administrative dokumenter fra 800-tallet. Denne språkformen, som ble talt mellom 800-tallet og 1100-tallet, blir i dag kalt urportugisisk.
Den andre gammelportugisiske perioden
I den andre gammelportugisiske perioden, fra 1300-tallet til 1500-tallet, ble det portugisiske språket spredt til Asia, Afrika og Amerika. På 1500-tallet utviklet det seg til et lingua franca i Asia og Afrika og ble ikke bare brukt av kolonialadministrasjonen, men også av lokale embetsmenn og europeere av forskjellige nasjonaliteter. Språkets spredning ble godt hjulpet av ekteskap mellom portugisere og lokalbefolkning og samarbeid med romersk-katolske misjonærer, noe som også førte til at kreolen Cristão («kristen») vokste frem. Språket nøt fortsatt stor popularitet i deler av Asia inntil 1800-tallet. Visse portugisisktalende kristne grupper i India, Sri Lanka, Malaysia og Indonesia bevarte språket sitt selv etter å ha blitt skilt fra Portugal.
Slutten på den gammelportugisiske perioden ble markert med publiseringen av Cancionerio Geral de Garcia de Resende i 1516. Fra 1500-tallet til i dag har et økende antall ord av klassisk-latinsk opphav blitt stadig vanligere.
Ordforråd
Nesten 90 % av det portugisiske ordforrådet stammer fra latin, og det har gjennomgått store fonologiske og morfologiske forandringer gjennom årene.
Gjeninnførte latinske ord
Noen få ord har forblitt nesten uforandra, som  (vertshus), eller vendt tilbake til en form som ligner den opprinnelige, som coxa (lår). Mange av disse retro-formene oppsto i senmiddelalderen på grunn av bruken av kirkelatin i den romersk-katolske kirken og i renessansen, da antikken generelt og klassisk latin spesielt ble høyt verdsatt. Da gjeninnførte man for eksempel det latinske ordet, som hadde utviklet seg til ' (gull) og ' (gylne), som adjektivet  (gylne). På samme måte ble ', som hadde utviklet seg til lugar, senere gjeninnført som det mer lærde '. Mange lærde greske ord og morfemer ble innført eller gjeninnført på denne måten.
Bidrag fra andre språk
Portugals før-romerske befolkning inkluderte fønikere, iberere, lusitaniere og keltere, men bare noen ganske få ord kan spores tilbake til disse. Noen eksempler er ' (pumpe) og ' (årsgammel kalv) fra iberisk, ' (øl) fra keltiske språk og ' (veske) fra fønikisk.
På 400-tallet ble Portugal invadert av svebere, vestgotere og alanere, germanske stammer som hadde blitt fordrevet fra Sentral-Europa av hunerne. Ettersom disse folkene adopterte romersk språk og kultur, har også de bare bidratt med noen få ord til det portugisiske språket, de fleste relatert til krigføring; som ' (spore), ' (påle) og ' (krig) fra gotisk ', ' og '.
Takket være den arabiske innflytelsen fra kalifatet i Córdoba som ble opprettet av maurerne på Den iberiske halvøy, kom det inn omtrent 1000 arabiske ord i det portugisiske språket mellom 800-tallet og 1400-tallet. De fleste av disse ordene begynner på «a» eller «al», og er derfor lett gjenkjennelige, som for eksempel ' (bygd) fra ('), ' (salat) fra  ('), ' (lagerlokale) fra  (') og ' (olivenolje) fra  ('). Fra arabisk kommer også det grammatikalsk merkverdige ordet , som betyr «om Gud vil».
Fra 1500-tallet til 1800-tallet fungerte Portugal som et mellomledd i slavehandelen mellom vestlige og sørlige Afrika og store portugisiske kolonier ble opprettet i Angola, Mosambik og Brasil, hvilket medførte at mange ord med opphav i Afrikas og Brasils urbefolkninger kom inn i språket, særlig navn på planter og dyr som fantes i disse områdene. Selv om disse begrepene for det meste ble anvendt i de forskjellige koloniene, spredde mange seg også inn i europeisk portugisisk. Fra kimbundu kom for eksempel ' → ' («klapp på hodet»), ' → ' («yngste barn»), ' («tropisk veps») og ' («danse som ei heks») av .
Fra Sør-Amerika kom blant annet ' (potet) fra taino, ' fra tupí-guaraní naná, ' fra tupí ibá cati (to typer ananas) og tucano (tukan) fra guaraní '.
Endelig har det portugisiske språket fra middelalderen til i dag mottatt en stadig strøm av lånord fra andre europeiske språk – ofte til ergrelse for kritikere som ønsker å bevare språkets «renhet». Her følger noen eksempler:
Skriftsystem
Portugisisk skrives med det latinske alfabetet med 26 bokstaver. Tre av disse (K, W og Y) brukes bare i ord av ikke-portugisisk opphav, som i  (darwinisme). Den portugisiske ortografien bruker ç, akutt og grav aksent, cirkumfleks og tilde over vokaler. I tillegg brukes trema over bokstaven U, men ofte bare i brasiliansk språkdrakt, som i lingüística (lingvistikk, linguística brukes i andre former for portugisisk).
Skriftlige utgaver
Portugisisk har to store skriftlige utgaver:
Det finnes også visse ulikheter i bruken av aksenttegn, på grunn av:
En rettskrivningsreform av 1990, som skal sette en internasjonal portugisisk standard, har blitt ratifisert av Brasil, Kapp Verde, Portugal, Øst-Timor og Guinea-Bissau. Brasil og Øst-Timor var de største tilhengerne av reformen og har lagt press på CPLP for å få gjennomført reformen raskt, men når reformen vil bli satt ut i livet, er ennå ikke bestemt. I Øst-Timor undervises barna derfor i begge de skriftlige utgavene. Galicia ble invitert til å delta i reformen, men den galisiske regjeringen, som anser galisisk og portugisisk som to forskjellige språk, avslo innbydelsen. Dog deltok en uoffisiell kommisjon av galisiske lingvister på reformmøtene som observatører.
Reformen kommer til å avskaffe de fleste c-ene i kombinasjonene «cc», «cç» og «ct» og p-ene i kombinasjonene «pc», «pç» og «pt» i europeisk og afrikansk portugisisk, og trema og aksenttegn i ord som slutter på «-éia» i Brasil. I tillegg vil det bli lagt til noen rettskrivningsregler. Den kommer til å tillate visse stavingsvarianter i ord som anónimo/anônimo, slik at det vil være opp til den enkelte bruker å avgjøre hvilken form han/hun ønsker å benytte.