cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Bølerskrenten (Oslo)
Bølerskrenten (5-51, 4-46) er en vei på Bøler i bydel Østensjø i Oslo. Den går fra Utmarkveien, krysser Bølerlia og går så parallelt med Østensjøbanen før den ender i Bølerlia igjen.
Mohamed Ryad Ben Haddad
Han representerte landet sitt under Sommer-OL 1984 i Los Angeles, der han ble utslått i forsøksheatene på 110 meter hekk.
Bølerskrenten (Oslo)
Veinavnet ble vedtatt i 1955. Veien har blokkbebyggelse fra 1956 tilsluttet USBL-borettslag.
Turn under Sommer-OL 2008 – Frittstående menn
Herrenes frittstående i turn under Sommer-OL 2008 fant den 17. august på Beijing National Indoor Stadium.
Bølersvingen (Oslo)
Bølersvingen (1-21, 2-18H) er en vei på Bøler i bydel Østensjø i Oslo. Den går fra Bølerveien til Kringkollen.
Veinavnet ble vedtatt i 1955. Bebyggelsen består av eneboliger og lave hus.
Vallø Oljeraffineri
Historikk
Petroleumsvirksomheten på industristedet Vallø startet da A/S Petroleums- & Maskinoljeraffineriet, Skandinavias første oljeraffineri, ble etablert i 1899. Første destillasjonsmester var østerrikeren Frantz Drtina.
Selskapet gikk imidlertid konkurs og A/S Vallø Oljeraffineri ble satt i gang samme sted i 1905. Dette var det første anlegget i Norge for raffinering av råolje til ferdigprodukter som bensin og smøreoljer. Produktene ble distribuert av Østlandske og Vestlandske Petroleumscompagnier som fra 1919 samarbeidet med Amerikansk Petroleumscompagni og fra 1953 ble samlet i ett selskap under navnet A/S Norske Esso (fra 1999 underlagt ExxonMobil).
I mellomkrigstida nådde virksomheten et høydepunkt med over 100 ansatte og arbeiderboliger i landsbyen på Vallø. På det meste bodde det omkring 500 personer på øya.
Etter at Esso-raffineriet på Slagentangen 9 km lenger nord kom i drift i 1961, la raffineriet på Vallø gradvis om til hovedsakelig å produsere asfalt. Denne produksjonen opphørte i 1993. Siden var stedet importterminal for kjemiske produkter og sentrallager for smøreoljer til alle Essos bensinstasjoner i Norge. All virksomhet opphørte i 2001.
I 2015 begynte arbeidet med å fjerne store mengder miljøfarlig avfall fra den tidligere smøreoljeproduksjonen ved raffineriet. Fram til 1964 ble det sluppet ut 30 000 tonn giftig syrebek og blekejord (fullerjord), og de gamle avfallsdeponiene omfatter cirka 120 mål. Omkring 200 000 kubikkmeter masse, eller bortimot 2000 lastebillass, skal gaves opp, fjernes og renses.
Sjonafestivalen
Sjonafestivalen er en musikkfestival som arrangeres i Sørsjona i Rana kommune i Nordland. Festivalen ble arrangert første gang i juli 2008. Området, som ligger i landlige omgivelser på et jorde ved oppstigningen til Sjonfjellet, ble tidligere brukt av Sjonstock-festivalen og Sjona Rockefestival.
Bozkurt (Denizli)
Bozkurt er en by og et distrikt i provinsen Denizli i Egeerregionen i Tyrkia. Byen ligger meter over havet og hadde  innbyggere på slutten av 2012. Distriktet hadde til sammen innbyggere i 2012 og et areal på  kvadratkilometer.
Setohyllisia
Setohyllisia er en slekt av biller som tilhører den artsrike underfamilien Lamiinae i familien trebukker (Cerambycidae). Slekten omfatter bare én kjent art.
Utseende
Agapanthiini er middelsstore, tynne, brunlige eller svarte trebukker. Antennene er oftest ganske lange, hos hannene tydelig lengre enn kroppen. Pronotum er tydelige smalere enn de jevnbrede dekkvingene, omtrent sylindrisk og lengre enn bredt.
Levevis
Larvene lever vanligvis i de hule stammene på storvokste urter, særlig tistler og lignende. De voksne billene finnes ofte på blomster.
Utbredelse
Slekten er utbredt i Sørøst-Asia (Myanmar).
VM i friidrett 2017 – Tikamp menn
Tikamp menn under VM i friidrett 2017 ble arrangert fredag 11 og lørdag 12 august 2017.
Kulestøt
Kulestøtkonkurransen ble arrangert 11. august klokka 12:55, i to grupper. Resultater:
Høydehopp
Høydehoppkonkurransen ble arrangert 11. august, i to grupper. Gruppe A startet klokka 17:00 og gruppe B klokka 17:01. Resultater:
400 meter
400 meter ble arrangert 11. august i fire heat som følger:
Resultater:
110 meter hekk
110 meter hekk ble arrangert 12. august, i fire heat som følger:
Resultater:
Diskoskast
Diskos ble arrangert 12. august, i to grupper. Gruppe A startet klokka 11:00 og gruppe B klokka 12:10. Resultater:
Stavsprang
Stavsprang ble arrangert 12. august, i to grupper. Gruppe A startet klokka 12:58 og gruppe B klokka 14:08. Resultater:
1500 meter
1500 meter ble arrangert 12. august klokka 20:55. Resultater: (Fotofinish):
Sluttstilling
Sluttstillingen ble som følger:
{{legend|#F2F5A9|Beste resultat i hver øvelse er markert i gult|border=solid 1px #AAAAAA}}
Nicolás Chaparro
Nicolás Chaparro (født 10. september 1962) er en paraguayansk tidligere friidrettsutøver som spesialiserte seg i hekkeløp.
Han representerte landet sitt under Sommer-OL 1984 i Los Angeles, der han ble utslått i forsøksheatene på 110 meter hekk.
Dalsveien (Oslo)
Dalsveien (1-61, 6-82) er en vei som går fra Smestad til Slemdal i bydel Vestre Aker i Oslo. Den går fra Ring 3 i sør og ender som blindvei nord for Dagaliveien.
Veien har for en stor del villabebyggelse. Husmannsplassen Holtet (under Østre Holmen) er i nr. 82.
Para-VM i friidrett 2019 – 100 meter kvinner
100 meter for kvinner under Para-VM i friidrett 2019 ble arrangert i Dubai fra 7. til 15. november 2019.
Medaljevinnere
Øvelser i rosa var ikke medaljeøvelser.
Varaldskogen
Varaldskogen ligger i grensetraktene mot Sverige, nordøst i postområdet til Austmarka, i storkommunen Kongsvinger, før Vinger. Området tilhører den søndre del av Finnskogen; det var særlig i denne trakten av Vinger som innvandrerne fra Finland flyttet til. Statskog eier i dag den altoverveiende andel av grunnen. Om lag to tredjedeler av eiendommen, ca. 62 000 av rundt 90 000 dekar, består av produktiv skog. Av det øvrige arealet merker man seg bl.a. Særkilampi naturreservat på 4800 dekar.
Historie
Navnet er etter Varalden, (også kalt Varaldsjøen), muligens av det gammelnorske «ver»: stille, rolig. Karakteristisk for en del geografiske navn i Finnskogen, også her, er at mange finske navn fortsatt er i bruk. Det finske navnet på Varaldskogen: Värälinmehtä.
Den første bosetteren man kjenner til, er nevnt i finnemanntallet for 1686; en skogfinne opplyste at han slo seg ned der rundt førti år tidligere. Det var i 1620- og 1640-årene at finneinvandringen var sterkest, som følge av skogfinnenes ekspansjon vestover, fra den Värmlandske finnebosetningen.
I flere århundre har Varaldskogen vært et naturlig sted for skogsdrift. I lang tid var de fleste tømmerhoggerne husmenn under private skogeiere. I 1932 kjøpte et svensk selskap Varaldskogen. Under 1950- og 1960-årene var det en omfattende, arbeidsintensiv skogsdrift. På det meste var rundt 180 sysselsatte; det innebar at de fastboende var i mindretall. Når staten tok over 1968, var mekaniseringa allerede godt i gang.
Nordvest i Varalden renner elva Sikåa ned i Møkeren. Der var det på 1700-tallet både mølle og sagbruk. Virksomheten i dette steinete, ubebodde landskapet utgjorde en tid Vingers største industriområde, med et folketall kanskje større enn Kongsvingers. I 1849 anla en svensk industriherre et spikerverk på samme sted. Her, ved Sikåa-områdets ruiner, startet Bedafors kraftverk produksjonen i 1985.
Aktiviteter
Sommeren 2015 ble Finnskogrunden etablert. Den østlige del av denne historiske vandreruten går gjennom Varaldskogen.
Fritidsfiske, særlig i de mange tjern, er et populært tilbud på Varaldskogen. Mye er gjort for å øke bestanden og bedre forholdene for de som kjøper fiskekort og vil prøve lykken.
Varaldskogen som forskningsområde: Fra 1979 er det blitt drevet forskning på sammenhengen mellom skogsdrift og artsmangfold. Ikke minst er hogstens påvirkning på bestanden av skogsfugl blitt studert.
Pelle Svansløs i Amerikatt
Pelle Svanslös i Amerikatt er en svensk animert eventyrfilm for barn fra 1985, basert på den tredje av Gösta Knutssons bildebøker om Pelle Svanseløs.
Handling
Pelle er en katt som er født uten en ordentlig hale. Han kompenserer for dette ved å studere hardt, og til stor forferdelse for hans erkerival Måns får han en fancy grad som svært få katter i Sverige har oppnådd.
En stund senere får han besøk av sin slektning Pelle Swanson, som inviterer ham for å besøke sitt nye hjemland Amerika. Der er alt visstnok mye større, selv rottene skal være mye fetere enn i Sverige. Alle drømmer virker mulig i Amerika. Til og med utsiktene til å endelig skaffe seg en ordentlig hale, og finne en kjæreste.
Arthur Cabral
Arthur Mendonça Cabral (født 25. april 1998) er en brasiliansk fotballspiller som spiller for den italienske klubben.
Conognathus platon
Conognathus platon er en sommerfugl som hører til familien smygere (Hesperiidae). Den er den eneste kjente arten i sin slekt.
Utseende
En middelsstor, smalvinget, brun smyger, de lysere delene av vingene har en lett, metallisk glans. Vingenes overside er nokså mørkt brun med to brune tverrflekker og noen hvite flekker i den fremre vingedelen. Rundt midten er en liten, timeglass-formet flekk, nær spissens tre avlange flekker som danner et kort, skrått tverrbånd. Undersiden er som oversiden, men mye lysere brun.
Utbredelse
Arten er utbredt i Amazonas i Brasil.
EM i taekwondo 1978
EM i taekwondo 1978 (europamesterskapet i taekwondo) ble arrangert i München i Vest-Tyskland i 1978.
Howard T. Odum
Howard Thomas Odum (H.T. Odum) (1924–2002) var en økolog fra USA. Han er kjent for sitt banebrytende arbeid innenfor systemøkologi. Et av Odums mål var å gjenkjenne og klassifisere store sykliske enheter innenfor økosystemer. Et annet var å lage generaliseringer for økosystemer, som for hele biosfæren. For Odum utgjorde hele verden en stor enhet med en vedvarende syklus med høy stabilitet. Han er særlig kjent for sin kartlegging av energiflyt i økosystemer og datamaskin-modellering av slike.
Odum var en pioner innenfor store eksperimentelle studier av energistrømmer i naturlige økosystemer. Han studerte økosystemer over hele verden og startet opp forskning innenfor flere områder, som senere har utviklet seg til å bli egne forskningsfelt. Odum publiserte noen av de første viktige vitenskapelige artikler innenfor flere områder som økologisk modellering, økologisk økonomi, tropiske økosystemer og generell systemteori. Av mer praktiske områder han utforsket var bruk av økosystemer i våtmarker til vannforbedring i form av rensning av avløpsvann.
Bakgrunn og utdannelse
Odum var sønn av sosiologen Howard W. Odum (1884–1954) og Anna Louise (Kranz) Odum (1888–1965). Han var en yngre bror av Eugene Odum, som også ble økolog. Deres far oppfordret sønnene sine til å drive med vitenskap. Howard fikk sine første naturfagkunnskaper om fugler fra sin bror. Dessuten fikk han interesse for fisk og biologiens filosofi mens han arbeidet etter skoletid for marinbiologen Robert Coker. Han fikk også innsikt i elektriske kretser fra barneboken The Boy Electrician.
Odum var i hele sin forskning påvirket av farens helhetlige perspektiv på samfunnsvitenskap. Han var opptatt av grensesnittet mellom vitenskap og samfunn, og han dedikerte boken Environment, Power, and Society til sin far. Odums tidligste forskning innen ornitologi ble utført mens han var biologistudent på lavere nivå ved University of North Carolina at Chapel Hill. Denne forskningen førte til to artikler om fugletrekk og navigering.
Utdannelsen ble avbrutt i tre år på grunn av andre verdenskrig. Han tjenestegjorde ved Army Air Force i Puerto Rico og ved Panamakanalen, hvor han hadde tjeneste som tropisk meteorolog. Hans arbeid med å forutsi orkaner fikk betydelig anerkjennelse, noe som ga han interesse for å studere store, komplekse systemer. Etter krigen vendte han tilbake til University of North Carolina og fullførte sin bachelorgrad i zoologi (Phi Beta Kappa) i 1947.
I 1947 giftet Odum seg med Virginia Wood og de fikk to barn sammen. Etter at hun døde i 1973, giftet han seg med Elisabeth Huntingdon Chase Odum (1925–2021) i 1974. Elisabeth Odum var også professor i økologi, og var medforfatter av mange artikler og bøker sammen med sin mann.
Arbeid og virke
Odum hadde stor betydning for måten økologer tenker på energi. Han var også en pioner innenfor store eksperimentelle studier av energistrøm i naturlige økosystemer. Odum utførte forskning innenfor mange områder knyttet til økologi, systemer og energistrøm. Han studerte økosystemer over hele verden og startet opp forskning innenfor flere områder, som senere har utviklet seg til å bli egne forskningsfelt. Odum publiserte en av de første viktige artikler i hvert av de følgende områder:
Odum var også opptatt av tracerteknikk (bruke radioaktive sporstoffer, tracere, for å studere biologiske prosesser), systemøkologi, enhetlig vitenskap og mikrokosmos. Han var en av de første til å diskutere bruken av økosystemer som støttefunksjoner i romfarten.
Videre studier og tidlig forskning
Etter andre verdenskrig studerte han videre hos økologen George Evelyn Hutchinson (1903–1991) ved Yale University. I løpet av 1940-årene var Hutchinson involvert i forskning på biogeokjemiske sykluser. Sammen med Raymond Lindeman (1915–1942), begynte Hutchinson å forske på biogeokjemiske sykluser og energiflyt sett opp mot det nye konseptet for økosystemer. Lindeman hadde tidligere publiserte en sentral forskningsartikkel om energiflyt og biogeokjemiske sykluser i økosystemer i vann. Odum brukte også tid på fagfeltet kybernetikk for å få innsikt i tilbakekoblingsmekanismer i naturlige systemer, og regulering av populasjoner og økosystemer.
Dieter Nohlen
Dieter Nohlen (født 6. november 1939 i Oberhausen i Nordrhein-Westfalen) er en tysk statsviter. Han er professor emeritus i statsvitenskap på fakultetet for økonomi og samfunnsvitenskap på Ruprecht-Karls-Universität Heidelberg.
Howard T. Odum
En ny helhetlig tilnærming i økologi
I sin PhD-avhandling fra 1950 ga Odum en ny definisjon av økologi, som studiet av store enheter (økosystemer) på «naturlig nivå av integrasjon.» Et av Odums mål var å gjenkjenne og klassifisere store sykliske enheter (økosystemer). Imidlertid var et annen av hans mål å lage generaliseringer for økosystemer, som for eksempel hele biosfæren. For Odum utgjorde hele verden en stor enhet med en vedvarende syklus med høy stabilitet. Det var tilstedeværelsen av stabilitet, mente Odum, som gjorde at en kunne snakke om teleologi innenfor slike systemer. Videre mente Odum at prinsippet om naturlig seleksjon var mer enn empirisk, fordi det hadde en teleologi som er en komponent av «stabilitet over tid.» Han forsøkte derfor å gi en mer generell definisjon om konseptet om naturlig seleksjon, slik at det var like godt egnet til store enheter som det var til små enheter, som tradisjonelt blir studert innenfor biologi.
Odum hadde også et mål om å utvide omfanget av konseptet naturlig seleksjon, til også å omfatte store enheter, for eksempel hele verden. Denne utvidelsen hvilte på definisjonen av en enhet som en kombinasjon av egenskaper som har en viss stabilitet over tid.
Feltforsøk i stor skala
Etter endt doktorgrad i 1951 ble Odum utnevnt til assistant professor ved Biology Department ved University of Florida. Der startet han to omfattende eksperimentelle studier for å måle den totale «metabolismen» i økosystemer: den ene i innsjøen Silver Springs i Florida og den andre på et korallrev i Stillehavet.
I 1960- og 1970-årene var Odum også formann for International Biological Program's Tropical Biome planning committee. Han fikk finansiering via store kontrakter med United States Atomic Energy Commission, noe som ga grunnlag for store forskningsprogrammer der nesten 100 forskere deltok. Blant annet ble det gjennomført strålingsundersøkelser i en tropisk regnskog.
Silver Springs-studien
For Odum ga Silver Springs et ideelt «naturlig laboratorium» for å studere produktivitet og bevegelse av energi gjennom et organismesamfunn. Strømningshastigheten til vann fra kildene, temperaturen og kjemisk innhold var relativt konstant hele året. Derfor hevdet Odum at systemet var i en stabil tilstand som tilsvarer det som kunstig kunne produseres av en kjemostat (innretning som dyrker mikroorganismer med jevn hastighet) i et laboratorium. Han målte energien som ble tilført av sol og regn, og av alle organiske stoffer, selv brød turistene kastet til ender og fisk.
Ved å måle oppløst oksygen og karbondioksid oppstrøms og nedstrøms, var Odum i stand til å lage et energibudsjett som sammenlignet den fotosyntetiske produktiviteten til vannplantene og respirasjon innen de forskjellige trofiske nivåer av produsenter, forbrukere og nedbrytere. Han fant ut at det meste av fotosyntetisk produksjon ble konsumert av plantene selv, gjennom egen respirasjon, men at omtrent 12 % ble overført til planteetere. For hvert trinn oppover i næringskjeden ble et tilsvarende respirasjonstap registrert. Odums diagram over energiflyt gjennom det akvatiske systemer er siden blitt gjengitt i lærebøker om økologi.
Enewetak Atoll-studien
Mens Odum fullførte studien i Silver Springs, ble hans bror Eugene engasjert i et lignende forskningsprosjekt i regi av Atomic Energy Commission på Enewetak Atoll i Stillehavet. Enewetak var et viktig sted for utprøving av atomvåpen, og økologiske studier var en del av de omfattende undersøkelsene som kommisjonen ville utføre for å forstå Marshalløyens biologi, geologi og oseanografi, samt undersøke effekten av stråling på miljøet. Disse studiene var en tidlig anvendelse av energikonsepter på økologiske systemer. De utforsket betydningen av termodynamikkens lover, som de benyttet innenfor en ny setting.
I løpet av seks uker i 1954 brukte brødrene Odum teknikkene som Howard hadde utviklet i Silver Springs for å studere metabolismen i korallrevssamfunnet. De oppdaget at vannet som passerte revet egentlig var næringsfattig, og ikke inneholdt nok plankton til å gi nok næring til korallpolyppene. Imidlertid hadde koraldyrene fotosyntetiske alger inne i seg. Tidligere hadde biologer ansett algene som parasitter som svekket korallskjelettet ved å grave seg inn i det. Brødrene Odum konkluderte med at algene var symbiotiske partnere med koraldyrene, altså at de dannet et gjensidig fordelaktig forhold. Ved å måle oppløst oksygen i løpet av dagen og natten på hver side av revet, var de i stand til å beregne den totale «metabolismen» av hele økosystemet. Dermed fant de ut at den totale fotosyntetiske produksjonen til de symbiotiske algene balanserte respirasjonen fra det levende samfunnet.
Brødrene Odum beskrev revet som et svært «samarbeidsorientert» system. Korallpolyppene ga beskyttelse for fotosyntetiske alger som bodde inne i de små marine dyrene, som motytelse ga algene mat til korallene. Enewetak-undersøkelse stod frem som et nytt paradigme, som viste et gammelt økosystem som hadde utviklet en høy grad av stabilitet gjennom mutualisme. Studien ble publisert i Ecological Monographs og vant Mercer Award fra Ecological Society of America i 1956.
Feltstudie av den tropiske regnskogen i Puerto Rico
Rundt 1955 rettet Odum sin interesse mot radioøkologi, der han studerte virkningen av stråling på en tropisk regnskog på El Verde, Puerto Rico (Odum og Pidgeon). Odum mottok generøs finansiering fra Atomic Energy Commission for denne feltstudie. I årene 1963–1967 ledet han en gruppe på nesten hundre forskere. Et område av skogen med en diameter på omtrent 160 meter ble bestrålt med radioaktivt cesium i tre måneder, for at forskerne skulle få studere de økologiske effektene og økosystemets evne til å komme seg etter påvirkningen. Odum og hans kolleger konstruerte en stor plastsylinder som var 17 meter høy og omtrent 15 meter i diameter for å måle stoffskiftet og transpirasjonen i en del av skogen. De andre forskere måtte godta at de ikke fikk lov til å publisere resultatene før den endelige rapporten ble utgitt. Rapporten ble utgitt i bokform med tittelen A Tropical Rain Forest. Den var på rundt 1600 sider og delt inn i 111 kapitler.
Modellering av økosystemer
Odum hadde en stor interesse for økologisk teori helt siden han var student, spesielt anvendelsen av termodynamikk på økosystemprosesser. Han ville forsøke å redusere kompleksiteten i økosystemer til energirelasjoner. Etter en ide først foreslått av matematikeren Alfred Lotka (1880–1949) i 1920-årene, formulerte Odum og kjemikeren Richard Pinkerton ved University of Florida sitt «maksimaleffektprinsipp», som Odum anså for å være en ny lov innenfor termodynamikk. I henhold til dette prinsippet vil alle naturlige systemer tendere mot svekket effektivitet (virkningsgrad) for å maksimere effektproduksjonen. Odum og Pinkerton hevdet at denne maksimale effekten oppstod når effektiviteten i en prosess var omtrent halvparten av det som teoretisk var mulig. Odum hevdet at naturlig utvalg favoriserte de biologiske systemene som maksimerte effektproduksjonen. Effektprinsippet dannet grunnlaget for å forstå den stabile tilstanden som Odum hevdet å finne i modne økosystemer, inkludert Silver Springs, korallrevet ved Enewetak og regnskogen El Verde. Disse teoriene ble formulert tidlig i karrieren hans, men forenet alle Odums ideer.
Den økologiske analogien av Ohms Lov
Odum brukt en analogi bestående av et nettverk av elektrisk energiomsetning som modell for energiflyten i økosystemer. Odums analoge elektriske modeller hadde en betydelig rolle i utviklingen av systemer og har blitt anerkjent som en av de tidligste forekomstene av systemøkologi.
Elektronflyt i elektriske nettverk representerte flyten av materie (som karbon) i et økosystem, ladning i en kondensator var analogt til lagring av materie og modellen ble skalert til økosystemet av interesse ved å justere størrelsen på de elektriske komponente.
I 1950-årene introduserte Odum sitt elektriske kretsdiagram for økosystemer til Ecological Society of America. Han hevdet at energi ble drevet gjennom økologiske systemer med en «øko-kraft» analogt til spenning i en elektrisk kretser.
Odum utviklet en analogi til Ohms lov som tok sikte på å være en representasjon av energiflyten gjennom økosystemer. I termiske systemer kan Ohms lov betraktes som et spesialtilfelle av en mer generell fluxlov, hvor flux (J) er proporsjonal til den «drivende termodynamisk kraft» (X) og ledningsevne (C), hvilket gir: J = CX.
Cedaredge (Colorado)
Cedaredge er en by i Delta County, Colorado, USA. Byen hadde 2 279 innbyggere ved folketellingen i 2020.
Egypt under Sommer-OL 2020
Egypt deltok under Sommer-OL 2020 i Tokyo i Japan i perioden 23. juli til 8. august 2021. OL ble utsatt i ett år fra 24. juli 2020 på grunn av koronaviruspandemien.
Menn
---
Cedaredge (Colorado)
Byen ligger i Surface Creek Valley under de sørlige skråningene til Grand Mesa, som er den største mesa en i verden. Cedaredge er et lite jordbrukssamfunn som produserer storfe, epler, fersken, og vin fra regionens få vingårder. Regionale sportsaktiviteter inkluderer camping, trofejakt, fotturer og gullmedaljefiske i mer enn 250 innsjøer i Grand Mesa-området.
Howard T. Odum
Den økologiske analogien av Ohms Lov
Odum konkluderte med at siden termodynamiske systemer følger en fluks-drivkraft-lov, så bør også økosystemer følge en slik sammenheng. Derfor er Ohms lov og passive analoge elektriske kretser anvendbare for å simulere slike. Ved simuleringer forsøkte Odum å utlede en økologisk analogi for elektrisk spenning. Spenning, eller drivkraft, er knyttet til noe en har målt for, nemlig biomasse som kan kvantifiseres som kg per dekar og år. Det analogiske konseptet som kreves er en biomasse aktivitet, det er den termodynamiske kraften, som kan være lineær. Nøyaktig hva dette egentlig er i naturen er fortsatt usikkert.
Maksimal effekt-teorien og forslag til flere lover om termodynamikk og energistrøm
Odum og Pinkerton fikk inspirasjon fra Lotkas artikler om evolusjonens energiflyt, og foreslo en teori om at naturlige systemer har en tendens til å fungere slik at maksimal effekt oppstår («maksimaleffektprinsippet»), ikke med høyest mulig virkningsgrad. Odum og Pinkerton brukte mange enkle mekaniske modeller som vannhjul, vekter og remskiver for å illustrere prinsippet om maksimal effektproduksjon. Senere ble han enda mer opptatt av elektriske kretser.
Arteurotia tractipennis
Arteurotia tractipennis er en sommerfugl som hører til familien smygere (Hesperiidae). Den er den eneste kjente arten i sin slekt.
Howard T. Odum
«Energese» – Energisystemenes språk
På slutten av 1950-årene begynte Odum å simulere dynamikken i økosystemer ved hjelp av enkle analoge datamaskiner. Trofiske nivåer og andre økologiske enheter ble simulert ved hjelp av elektroniske komponenter som resistorer og kondensatorer, og energiflyt var analogt til strømmen gjennom kretsene. Senere erstattet han disse fysiske modellene med et mer abstrakt sett med symboler som beholdt utseendet til tradisjonelle elektroniske symboler, men som Odum håpet ville gi en mer generell måte å representere energirelasjoner på. Odum anså symbolene til å være et språk for å kunne beskrive generaliserte mønstre av energiflyt: «som beskriver mønstre og reduserer økosystemers kompleksiteten til flyt av energi.» Odum mente på sikt dette ville føre til oppdagelsen av flere generelle prinsipper for økosystemer.
Han utforsket dette nye energikretsspråket, som han kalte «energese», og som han redegjorde for i boken Environment, Power, and Society utgitt i 1971. Kretsskjemaene var et viktig bidrag til økosystemmodellering, og de som beundret hans arbeid hevdet senere at de markerte starten til en mer generell disiplin innen systemøkologi. Diagrammene ga også en tilnærming til modellering av menneskelig interaksjon med naturens systemer. Dermed dannet de grunnlaget for Odums konseptuelle begreper for et økologisk ingeniørfag og økologisk økonomi.
Arteurotia tractipennis
Utseende
En middelsstor, smalvinget, brun smyger. Oversiden er brun med vage, mørkere bånd. Ved forkanten av forvingen er det en halvsirkelformet, svart flekk som har tre små, hvite flekker, en i midten og to ved ytterkanten. Undersiden er mye lysere enn oversiden (kanelbrun).
Howard T. Odum
Emergi
I 1990-årene utviklet Odum, sammen med den australske vitenskapsmannen David M. Scienceman, ideene til «emergy», som en bestemt bruk av begrepet medgått energi. Noen mener at begrepet «emergy», i noen sammenhenger kort kan definert som «energiminne». Odum så på naturlige systemer som har blitt dannet ved bruk av ulike former for energi i fortiden: «Emergy er et mål på energi brukt i det fortidige, og dermed forskjellig fra et mål for energi nå. Enheten for «emergy» (tidligere tilgjengelige energibruk) er «emjoule», som skiller seg fra joule i form av tilgjengelig energi nå.» Dette skulle oppfattes som et prinsipp for maksimal effekt som kan forklare utviklingen av selv-organiserende åpne systemer. Prinsippet har bare blitt påvist i noen eksperimenter. Begrepet er heller ikke allment godtatt.
Arteurotia tractipennis
Levevis
Larvene lever på planter i slekten spragle (Croton spp., vortemelkfamilien). De er nakne og grønne.
Howard T. Odum
Økologisk økonomi
Fra 1956 til 1963 arbeidet Odum som direktør for Marine Institute of the University of Texas. I løpet av denne tiden ble han oppmerksom på samspillet mellom økologisk og økonomiske krefter. Han har derfor finansiert forskning på bruk av konvensjonelle økonomiske tilnærminger til å måle pengeverdier av økologiske ressurser for rekreasjon, behandling og annen bruk. Denne forskningen beregnet potensiell verdi av primærproduksjon per flateareal.
Arteurotia tractipennis
Utbredelse
Arten er utbredt i Mellom- og det nordligste Sør-Amerika.
Howard T. Odum
Økologisk økonomi
Økologisk økonomi er blitt et etablert forskningsfelt mellom økonomi og økologi med årlige konferanser, internasjonale organisasjoner og et internasjonalt tidsskrift.
Økologisk engineering
Mens han skrev Environment, Power, and Society, var Odum banebrytende ved å etablere det tverrfaglige feltet økologisk engineering. Sammen med sine studenter utforsket han bruken av våtmarker som naturlige systemer for rensing av avløpsvann. Han designet en rekke prototyper der delvis behandlet avfall ble pumpet i myrer eller andre våtmarker. Ved University of Florida i 1970-årene satte han i gang et prosjekt med resirkulering og behandling av kloakk i sypress-sumper. Dette var en av de første prosjektene der en ville utforske mulighetene til å bruke økosystemene i våtmarker til vannforbedring. Dette var et av hans viktigste bidrag til oppstarten av økologisk engineering.
Økologisk Engineering er et fagfelt mellom økologi og ingeniørvitenskap der en fokuserer på å designe, overvåke og bygging av økosystemer. Begrepet økologisk engineering ble først oppfunnet av Odum i 1962, da han arbeidet ved University of Florida. Økologisk engineering, skrev han, er «de tilfeller hvor energien produsert av et menneske er små i forhold til naturlige kilder, men tilstrekkelig til å gi store effekter i de resulterende mønstre og prosesser.» Økologiske engineering ble utviklet videre av hans tidligere student William J. Mitsch (1947–). Mitsch startet opp og var redaktør for et tidsskrift på feltet og har skrevet to lærebøker om emnet. En av Odum siste artikler var en vurdering av økologisk engineering som ble publisert i tidsskriftet i 2003.
Generell systemteori
I 1991 Odum ble valgt til den 30. president i International Society for the Systems Sciences (ISSS.org) Han presenterte mange artikler om emnet på de årlige konferansene, samt redigerte General Systems Yearbook. Den andre, reviderte utgave av hans store livsverk fikk det nye navnet Ecological and General Systems: An Introduction to Systems Ecology (1994). Noen av hans energimodeller og simuleringer inneholdt generelle systemkomponenter. Hans tilnærming var betydelig påvirket av sin far som også var en av pådriverne for å se den sosiale verden gjennom ulike briller.
Arbeidssteder
Fra 1956 til 1963 arbeidet Odum som direktør for Marine Institute of the University of Texas. Han foreleste også ved University of North Carolina at Chapel Hill, hvor han var i Department of Zoology. Han hadde også en professorstilling i Curriculum of Marine Sciences frem til 1970. Dette året flyttet han til University of Florida, hvor han underviste ved Environmental Engineering Sciences Department, grunnlagt og ledet Center for Environmental Policy, og grunnla University's Center for Wetlands i 1973. Odum fortsatte dette arbeidet frem til sin avgang i 1996.
I sitt siste leveår var Odum tilsatt som Graduate Research Professor Emeritus og direktør for Center for Environmental Science and Policy.
Ettermæle
Odum har blitt beskrevet som en «teknokratisk optimist». Hans tilnærming var betydelig påvirket av sin far som også var en av pådriverne for å se den sosiale verden gjennom ulike briller. Selv om tekstene hans ofte var «esoteriske», hadde han sterk innflytelse på utviklingen av flere felter innenfor økologien. Økologen Charles A. S. Hall (1943–) beskrev Odum som en av de mest innovative og viktige tenkere i vår tid.
Kritikere avviste hans kretsskjemaer for energiflyt som en misvisende analogi som stred mot veletablerte økologiske teorier, og endog stred mot sunn fornuft. Odums påstand om at økologer burde forlate ideen om at rovdyr spiser byttedyr og heller forestille seg at mat blir tvunget gjennom trofiske nivåer av en slags «økopotensial», ble av tradisjonelle økologer oppfattet som «bisarre». Senere kapitler i Odums bok, som forsøkte å bruke energese for å forklare komplekse sosiale aktiviteter som politikk og religion, var idiosynkratiske, og har blitt ignorert av senere økologer.
I 1995 ble det utgitt et festskrift til ham: Maximum Power: The Ideas and applications of H.T. Odum.
Publikasjoner
Odum skrev rundt 15 bøker og 300 vitenskapelige artikler.
Noter
<references group="lower-alpha"/>
Åse Vikene
Åse Vikene (født 10. november 1940) er en norsk manusforfatter og dramaturg.
Circuit Zolder
Circuit Zolder, også kjent som Circuit Terlaemen, er en 4,011 km lang motorsportsbane i Heusden-Zolder i Belgia.
Banen ble bygget i 1963, og var vertskap for Formel 1-løpet Belgias Grand Prix 10 ganger på 1970- og 1980-tallet, samt Belgias motorsykkel-Grand Prix i 1980. Formel 1 ble flyttet til Zolder etter at den gamle banen på Spa-Francorchamps ble ansett som for farlig. Løpet vekslet mellom Nivelles-Baulers og Zolder i 4 år, men Nivelles ble ansett som for kjedelig for F1, og fra 1975 til 1982 var Zolder alene hjemsted for Belgias Grand Prix. Zolder huskes sannsynligvis best som stedet hvor Gilles Villeneuve døde under kvalifiseringen til Belgias Grand Prix 1982, et løp som markerte begynnelsen på slutten for Zolder som Formel 1-bane (selv om ulykken ikke var forårsaket av problemer med banen). Belgias Grand Prix ble holdt bare en gang til på Zolder, i 1984, før løpet returnerte til den nå forkortede og ombygde Spa-Francorchamps, som har arrangert Belgias Grand Prix nesten alle år siden.
Zolder har også blitt brukt til sykkelløp, blant annet VM i landeveissykling to ganger, i 1969 og 2002 og VM i sykkelcross i 1970 og 2002.
I 2007 var banen vertskap for et Champ Car-Grand Prix, og en runde av FIA GT. Banen var også åsted for en runde av Formel Renault 3,5-liter-mesterskapet from 2003 to 2006, og erstattet Zandvoort som åsted for Formel 3 Masters i 2007 og 2008. Zolder er for tiden også vertskap for den belgiske runden av WTCC og det nasjonale sportsvognsmesterskapet GT Belcar.
Politikk i Mosjøen
Politikk i Mosjøen lar seg dele inn i to perioder: tiden mellom 1876 og 1961, da Mosjøen var bykommune, og tiden etter at Mosjøen gikk inn i Vefsn kommune.
Sinfonia
Sinfonia (italiensk for symfoni, av gammelgresk σύν «sammen» og φωνή «klang»: sumphōnia, dvs «samklang») var fra begynnelsen av 1600-tallet betegnelse på hovedsakelig korte instrumentalstykker som inngikk i større vokalverk, som kantater og operaer, senere også i sykliske instrumentalformer, eksempelvis suite.
École nationale supérieure d’électrotechnique, d’électronique, d’informatique, d’hydraulique et des télécommunications
École nationale supérieure d'électrotechnique, d'électronique, d'informatique, d'hydraulique et des télécommunications (ENSEEIHT) er en fransk grande école som uteksaminerer ingeniører sør i Frankrike (Toulouse), og som er medlem av Université Fédérale Toulouse Midi-Pyrénées.
Sinfonia
Johann Sebastian Bach brukte termen i enkelte kantateouverturer, eksempelvis Am Abend aber desselbigen Sabbats, BWV 42, i trestemte Sinfonien og i suitesammenheng i Partita II c-moll BWV 826.
Politikk i Mosjøen
Som bykommune hadde Mosjøen for det meste borgerlig styre. Mellom 1890 og 1898 var Venstre det dominerende partiet i lokalpolitikken. Deretter overtok Høyre, som hadde sterk støtte i avholdsfolket. Til slutt ble avholdsfolket så store at de selv tok makten. Mellom 1911 og 1916 styrte de byen gjennom Fremskridtspartiet. Etter dem fulgte motstanderen Borgerpartiet, et konservativt parti som nesten uavbrutt mellom 1917 og 1937 satt ved makten. Fra 1920-årene hadde arbeiderbevegelsen sakte begynt å få innpass, men det var ikke før i 1937-valget at Arbeiderpartiet vant flertall i bystyret. Med unntak av årene 1941–1945 forble dette partiet dominerende.
Sinfonia
Utover på 1700-tallet løste representanter for den napolitanske skole operasinfoniaen fra funksjonen som ren operaoverture ved også å oppføre sinfonias uavhengig av operaer. Spesielt den tredelte napolitanske operasinfoniaen (hurtig-langsom-hurtig) med en pregnant førstesats som også var tredelt – etter modulasjonsplanen |:T-D:||:D-T|T-T:| – ble en spire til sonatesatsformen, og med det en forløper for symfonien.
Politikk i Mosjøen
Etter at Mosjøen i 1962 ble innlemmet i Vefsn kommune ligger byen under et kommunestyre som tradisjonelt er dominert av Arbeiderpartiet (43,8 prosents oppslutning i 2011-valget). Byen utgjør pr. 2011 tre av valgkretsene i kommunen, nemlig Mosjøen, Olderskog (sør) og Halsøya (nord).
Sinfonia
I den førklassiske sinfoniaen blir strykerne mer sentrale. Blåserne, oftest to horn og to oboer, overtar ledsagerrollen, mens generalbassen forsvinner. I motsetning til i barokken er den førklassiske sinfonia harmonisk enkel, kontrastrik og sangbar. I tillegg utvikler det seg et andre tema.
Av komponister som fikk betydning for utviklingen av den førklassiske sinfonia kan nevnes Giovanni Battista Sammartini fra Nord-Italia, representanter fra Mannheimerskolen, eksempelvis Johann Stamitz, Franz Xaver Richter og Ignaz Holzbauer, og fra den førklassiske wienerskolen Georg Christoph Wagenseil og Matthias Georg Monn.
Politikk i Mosjøen
Bakgrunn
Den formelle prosessen som skulle lede til at Mosjøen ble bykommune og dermed selvstendig politisk enhet begynte den 8. desember 1868, da Vefsns ordfører Anders Persson Alsgaard fikk i oppdrag «at indgaa til H.M. Kongen med underdanigst Andragende om, at det for det nu forsamlede Storthing maa blive fremsat Kgl. naadigst Proposition om at Storthinget ved Lov bestemmer at Strandstedet Mosjøen i Vefsen Herred gives Kjøbstad eller Ladesteds Rettigheder». I sitt skriv til kong Karl IV trakk Alsgaard blant annet frem stedets betydelig vekst i folketall, bebyggelse og næringsliv. Den 1. januar 1876 ble Mosjøen skilt ut fra Vefsn som egen bykommune, ett år etter at kong Oscar II hadde skjenket stedet losse- og ladestedsrettigheter. Samtidig tiltrådte bystyret, som var blitt valgt den 30. oktober 1875.
Pelle Svanseløs (film)
Pelle Svanslös er en svensk animert eventyrfilm for barn fra 1981. Filmen er løst basert på de to første av Gösta Knutssons bildebøker om Pelle Svanseløs.
Handling
På en svensk gård på landsbygda føder en katt et kull med kattunger, men den ene kattungen har ikke hale. Den snille bonden blir beordret av gårdens grusomme eier om å kvitte seg med den haleløse kattungen, så han smugler katten i bilen sin til en familie som er på vei hjem til Uppsala etter sommerferien deres i nærheten av gården. Familien oppdager ikke kattungen før etter ankomst til familiens hjem, og den får navnet Pelle Svanslös av barna i familien: Olle og Birgitta. Peter slår seg snart ned i sitt nye hjem, men når Birgitta tar ham med seg ut en tur våren etter, blir han jaget av en bulldog. Katten rømmer til en annen gate hvor Elaka Måns bor.
Han møter også en hunnkatt som heter Maja, og hun blir tiltrukket av den høflige og godhjertede Pelle. Måns bryter seg inn i Pelles hjem, og gir ham skylden for å ha spist Olles bursdagskake, så familien låser ham inne som straff. Men når det bryter ut brann i huset deres om natten, våkner Pelle og varsler den sovende familien med sin paniske mjauing. Pelle redder også kattungen Fridolf fra et kollapset stillas. Etter å ha reddet Fridolf, roser de andre kattene i området Pelle og aksepterer ham til slutt i samfunnet deres.
Politikk i Mosjøen
Borgerlig styre (1876–1889)
Mellom 1876 og 1899 var aktørene i lokalpolitikken partiuavhengige. Først etter dannelsen av Venstre og Høyre i 1884 begynte uformelt et skille mellom venstremenn og høyremenn å dannes. Den første ordføreren med formell partitilhørighet var postmester Erik Bathen, valgt i 1898 for Høyre. Likevel var forgjengerne i 1890-årene, Ole Elnan og Fredrik Havig, åpne tilhengere av Venstre.
Venstre (1890–1898)
Fra 1890-årene var bevegelsen rundt Venstre dominerende i lokalpolitikken i Mosjøen. Deres stilling på denne tiden beskrives som nesten enerådende. Likevel hadde byen så mange høyremenn at de til en viss grad kunne gjøre seg gjeldende. I en artikkel i Aftenposten i 1893 omtalte en høyremann Mosjøen som «Radikalismens værste Rede i Nordland». Bygdene i Vefsn ble av en venstremann beskrevet som gode venstrebygder. Den brede sympatien for Venstre vises ikke minst i det at lokalpartiet Vefsn Venstre er eldre enn morpartiet, idet grunnleggelsene fant sted henholdsvis den 20. oktober 1883 og den 28. januar 1884. Likeledes beskrev i 1904 den sosialistiske agitatoren Anton Kalvaa Mosjøen som «et mørkt fastland» i henseende til toleranse for sosialismen.
USA-mesterskapet i friidrett innendørs 2015
Fordi det ikke er VM innendørs i 2015 var noen utradisjonelle øvelser med på programmet. 400 og 800 meter var erstattet av 300 og 600 meter, og 1500 og 3000 meter var erstattet av 1000 meter, 1 mile og 2 miles. Også kappgang konkurrerte over 2 miles.
Politikk i Mosjøen
Høyre (1899–1910)
Etter bystyrevalget i 1898 ble makten i Mosjøen overtatt av en koalisjon av Høyre og avholdsfolk. Denne høyrevendingen i lokalpolitikken var begynt allerede i 1896. Mange av Høyres velgere var håndverkere. Disse var aktive i avholdsbevegelsen og det misjonerende miljøet i byen. Håndverkerne samlet seg dessuten i Mosjøen Haandværkerforening av 1898 slik handelsmennene tidligere hadde gått sammen om Mosjøen Handelsstandsforening av 1882.
Torkjell Djupedal
Torkjell Djupedal (født 1957) er en norsk forlagsmann fra Selje, bosatt i Førde siden 1992. Han står bak flere bøker om lokalhistorie, som forfatter, medforfatter eller prosjektleder.
Politikk i Mosjøen
Høyre (1899–1910)
Ved bystyrevalget i 1910 gikk Mosjøen over fra flertallsvalg til forholdstallsvalg.
Torkjell Djupedal
Djupedal er cand.mag. i samfunnsfag ved Universitetet i Bergen og har en mastergrad i journalistikk fra University of Oregon i USA.
Politikk i Mosjøen
Fremskridtspartiet (1911–1916)
Den tidlige lokalpolitikken i Mosjøen fulgte ikke først og fremst partipolitiske skiller. Fra 1890-årene og frem til 1919 var det avholdssaken som skapte strid og gruppedannelser.
Fra å støtte Høyre utviklet avholdsbevegelsen seg til å bli en selvstendig maktgruppe gjennom Fremskridtspartiet. Mellom 1911 og 1916 dominerte dette partiet lokalpolitikken i byen. Ved valget i 1910 ble Fremskridtspartiet det nest største i bystyret, med åtte mann og ordfører. Det gjentok seg i 1913, da partiet fikk ni mann, noe som gjorde partiet til byens største og gav flertall i bystyret. Noe av grunnen til Fremskridtspartiets store oppslutning var foruten avholdssaken at partiet støttet planene om ny og større havn, noe som den konservative konkurrenten Borgerpartiet motsatte seg.
Torkjell Djupedal
Djupedal har vært journalist i Gula Tidend i Bergen (1986–89), informasjonsarbeider i Sogn og Fjordane fylkeskommune (1989–92) og radiojournalist i NRK Sogn og Fjordane (1992–97). Siden 1998 har han vært forfatter, forlegger og daglig leder i Selja Forlag.
Politikk i Mosjøen
Fremskridtspartiet (1911–1916)
Før bystyrevalget i 1916 var Fremskridtspartiet mer eller mindre oppløst. Avholdsbevegelsen stod da frem under et nytt parti, Afholdspartiet, som ved 1916-valget tok fem seter i bystyret. 1919-valget var det siste som Afholdspartiet stilte liste til, og én mann ble da valgt. Dette markerte slutten på alkoholaktivismen som da i nærmere 25 år hadde vært dominerende i lokalpolitikken. Avholdssaken i seg selv stod fortsatt sterkt, og i folkeavstemningen om brennevinsforbud i 1919 stemte i Mosjøen 512 for (76 prosent) og 161 mot (24 prosent). Velgere tillot ingen større avvik fra den restriktive linjen i alkoholpolitikken, som varte frem til 1950-årene.
Borgerpartiet (1917–1937)
Borgerpartiet (senere Borgerlig Samlingsparti) ble grunnlagt den 9. oktober 1910. Borgerpartiets fremste kampsaker var å bekjempe alkoholforbud og sosialister. I avholdssaken var Fremskridtspartiet partiets motstander.
Knuth’s up-arrow notation
Knuth's up-arrow notation, eller «Pilnotering», er en matematisk fremgangsmåte måte for å beskrive meget store tall. Den ble innført av Donald Knuth i 1972.
Enkelt pil (↑)
a↑b er det samme som ab 3↑3 blir da det samme som 33=27
Politikk i Mosjøen
Borgerpartiet (1917–1937)
Borgerpartiet bestod i begynnelsen av personer som partipolitisk kunne ha tilhørt både Høyre og Venstre. Nordlands Folkeblad skrev i 1913 at partiet hadde både «venstremænd og høiremænd, riksmaalsmænd og maalmænd». Den liberale delen av partiet gikk gradvis over til Venstre, slik at Borgerpartiet utviklet en mer konservativ profil.
Knuth’s up-arrow notation
Dobbel pil (↑↑)
A dobbel pil B blir A^A^A... B ganger, a↑↑b = a↑(a↑(...↑a)) = a^a^a... b antall ganger. 3↑↑4 blir da 33 3 3. 3↑↑3 blir 33 3 = 327 = 7 625 597 484 987
Trippel pil (↑↑↑)
a ↑↑↑ b = a↑↑(a↑↑(a↑↑(...↑↑a) B antall ganger 3 ↑↑↑ 3 = 3↑↑(3↑↑3) = 33 ... ... 3 3   og dette er 7 625 597 484 987 siffer høyt.
Politikk i Mosjøen
Borgerpartiet (1917–1937)
Fra 1917 ble Borgerpartiet gradvis det dominerende partiet i Mosjøen. Mellom 1917 og 1937 satt de mer eller mindre uavbrutt ved makten. Til sammenlikning varte Venstre-perioden i åtte års tid og Høyre-perioden i litt over ti år. Med unntak av årene 1924 og 1926 innehadde de ordførervervet fra 1922 og til 1937. Borgerpartiet forble en langvarig og stabil politisk aktør i lokalpolitikken.
Arbeiderpartiet (1938–1941)
Mosjøen og Vefsn Arbeiderparti (Arbeiderpartiet) ble til en gang i eller før 1909. Allerede til bystyrevalget i 1907 hadde arbeidere i byen stilt med egen liste, men uten å oppnå sete. Partiet forble ubetydelig i byen, noe som blant annet viste seg ved valget i 1910, da Borgerpartiet fikk ti, Fremskridtspartiet åtte og Arbeiderpartiet to seter i bystyret. Motsetninger mellom medlemmer i byen og medlemmer på landet gjorde at partiet i 1912 ble splittet, hvoretter partiets navn ble forandret til Mosjøen Arbeiderparti. Mosjøen Arbeiderparti gikk snart i oppløsning, og ingen liste ble stilt til bystyrevalget i 1913. Arbeiderbevegelsen i Mosjøen var på begynnelsen av 1900-tallet lite levedyktig.
Knuth’s up-arrow notation
Firedobbel pil (↑↑↑↑)
a↑↑↑↑b = a↑↑↑(a↑↑↑(...↑↑↑a) B antall ganger 3↑↑↑↑3 = 3↑↑↑(3↑↑↑3) = 33 3 3 3 ...   ... 7 625 597 484 987 ganger.
Politikk i Mosjøen
Arbeiderpartiet (1938–1941)
Mosjøen Arbeiderparti – det var et nytt parti, og ingen fortsettelse av det forrige – ble grunnlagt den 16. oktober 1915. Ved bystyrevalget i 1916 fikk partiet tre seter. Ved 1919-valget ble Arbeiderpartiet med sju mann den største gruppen i bystyret, men denne stillingen var ny og ustabil, og det gikk nedover igjen.
Folkepartiet var et noe spesielt parti som opptrådte ved valgene i 1919 og 1922. Det samlet både borgere og arbeidere, samt folk fra begge sider i avholdssaken. Folkepartiet tolkes som et parti med moderate sosialdemokrater som frem mot og under striden om Moskva-tesene hadde brutt med Arbeiderpartiet. Ved valget i 1922 fikk de fire mann inn i bystyret, hvorav tre oppfattes som sosialdemokrater. I den motsatt enden oppstod Mosjøen Kommunistparti (stiftet den 23. mars 1924) med bare tre-fire medlemmer i partiet. Ellers fantes Mosjøen og Vefsn Socialdemokratiske Arbeiderparti (stiftet den 21. september 1924). Størrelsesforholdet mellom sosialdemokratiske Arbeiderpartiet (Sosialdemokratene) og revolusjonære Arbeiderpartiet viste seg ved stortingsvalget i 1924, da de nevnte partiene fikk henholdsvis 95 og 192 stemmer i Mosjøen. Etter at revolusjonære Arbeiderpartiet brøt med Komintern og slo seg sammen med sosialdemokratiske Arbeiderpartiet ble også de to lokalpartiene i Mosjøen forent, noe som skjedde den 20. februar 1927.