cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Røros kirke
Beskrivelse
Stephan Tschudi-Madsen skriver at kirken har en ren og stram stil, at dens barokkformer gir «inntrykk av kraft og styrke» og at byggearbeidene er preget av bergmennenes tekniske kunnskaper og praktiske innsikt. Kirken er preget av flere stilarter, særlig i interiøret, mens eksteriøret i hovedtrekk er klassisisme ifølge Brænne. Bygget er ifølge Brænne et av de fremste eksemplene på en klassisk åttekantkirke. Grunnplanet har preg både av langkirke og sentralkirke med et midtparti som en langstrakt åttekant. Våpenhuset utgjør nedre del av tårnet og er nesten kvadratisk. Tårnet er fundamentert uavhengig av bygget ellers. Tårnet er spesielt fremhevet med utvendige detaljer forsterket med bruk av mørke farger mot hvit bakgrunn. Tårnet er delt i tre markerte seksjoner. Den store takkonstruksjonen, etasjeskillerne og sakristiet er utført i treverk. Taket over midtpartiet er et halvvalmet mansardtak tekket med tjæret trespon. Innvendig har skip og kor tønnehvelvet, bordkledd tak. Tidligere var trolig bordene dekket av malt papp. Sakristiet har saltak med gavl mot nordvest. Takene var opprinnelig smurt med milebrent tjære tilsatt biter av trekull. Kirken hadde opprinnelig tregulv av brede bord, men fikk i 1915 fliser. Kongelosjen er på galleri ved østveggen, losjen stikker noe ut fra galleriet og har seks rokokkofyllinger i front. Kirken har originale sidepulpiturer på skipets vegger mot nord og syd, og på østveggen under kongelosjen. Stolradene i pulpiturene ble leid ut for ett år om gangen på auksjon for å skaffe inntekter til kirken. Dette skal være det eneste stedet i Norge som praktiserte en slik ordning. Mange deler av interiøret er marmorert. Alterbildet fremstiller nattverden og er 244 cm høyt og 206 cm bredt. Det er utført i olje på lerret trolig av Jørgen Lyng fra Trondheim. Prekestolen har en lydhimling. Til siden og litt tilbaketrukket for prekestolen er det prekestolgalleri omtrent i høyde med prekestolen, over disse er orgelet med orgelgalleri. Like bak prekestolen er det et lite presterom, et prestesakristi.
Noen av maleriene i skipet:
Historie
Omkring 1740 var forfallet i den første kirken på stedet tydelig og biskop Hagerup skrev at den var begynt å falle ned på sørsiden. Biskop Gunnerius noterte i 1772 at kirken sto «meget på Fald» og innbyggerne planla å reise en ny og større. I 1774 begynte innbyggerne å spare penger til ny kirke. Det var debatt om kirken skulle være av stein eller mur. Direktør Peder Hiort sørget for at det ble en bygning i mur («Kampesten»).
Det er usikkert hvem som egentlig var arkitekt for kirken. Bygget ble trolig oppført etter tegning av byggmester Naumann, og Peder Ellingsen skal også ha laget to modeller mens diskusjonen om materialvalg pågikk. Ingen av de originale bygningstegningene er bevart, mens en tremodell er bevart. Peder Hiort var selv utdannet teolog og faren hadde innvandret fra Slesvig. Murmester Peter Leonard Neumann er nevnt som arkitekt, men det er uklart om han detaljformet bygget. Byggherre var Peder Hiort og han antas å ha hatt avgjørende innflytelse på utformingen av bygget. Det gjelder trolig også Ellingsen og Aspaas. Kongsberg kirke var et klart forbilde, men uten Kongsbergkirkens dekorative rikdom. Hosar tror at Røros kirke i likhet med de andre åttekantkirkene hadde utspring i nederlandsk kirkearkitektur, men veien fra Nederland til Røros var lang.
Overstiger Henning Floer ledet byggearbeidet, Phillip Mohr ledet murarbeidet. Peder Ellingsen og Svend Aspaas sto for trearbeid og innredning. Mohr ble underveis erstattet av Aspaas som fullførte bygget (blant annet tårnet) og skal ha utført et glimrende arbeid til Hiorths tilfredshet. Planering og fundament var klart høsten 1779. Murene ble laget av skifer trolig fra Sundlien eller Gammelvoll-lien med kalk som bindemiddel, og kalk ble hentet fra et brudd ved Tolga. Etterhvert som murene ble høyere sørget overstiger Floer for å anlegge broer fra terrassene bak kirken slik at steinlassene kunne kjøres rett ut på muren. Kirken kostet i alt 23.000 riksdaler, av dette var 40 riksdaler påskjønnelse til Aspaas, 140 til Peder Ellingsen og 100 til Floer - dette var utenom den faste lønnen ved verket. Det skal ha gått med 10.500 lass stein samt kalk og sand.
Det er usikkert hvem som sto for utforming av bygget. Murmester Peter Leonard Neumann, direktør Peder Hiorth og byggmester Peder Ellingsen medvirket på ulike måter. Blant de som var med i arbeidsstokken finner man blant annet Svend Aspaas som arbeidsformann.
Røros Kobberverk bekostet kirken, og verkets merke, kobbersymbolet over bergjern og feisel, ble satt på tre av sidene på tårnveggen. Gruveredskapene er lagt feil - skaftet til hammeren (bergjernet) peker mot venstre, mens en bergmann normalt ville holdt dette i høyre hånd og feiselen i venstre (hammeren slås på feiselen). Kirken tilhørte kobberverkets «partisipanter» til 1865. Kirken har gallerier med lukkede sitteplasser (pulpiturer) skjermet gardin mot resten kirkerommet. Galleriene går ikke helt rundt, men er oppdelt i sidegalleri og galleri bak i kirken.
Kirken ble i 1865 overført fra kobberverket til Røros kommune.
Restaurering
I 1904 ble bygget pusset opp utvendig blant annet ved at kalkpussen ble erstattet av sementbasert puss. Malingen på kvaderne ble da fjernet. I 1963 ble fasaden delvis tilbakeført.
Kirken var stengt i perioden september 2008 - desember 2010 pga. omfattende restaureringsarbeider, og ble gjenåpnet med festgudstjeneste 12. desember 2011. Et nytt orgel fra orgelbygger Ryde og Berg ble første gang brukt juleaften 2012, og offisielt innviet 5. januar 2013.
Tidligere kirke
Området rundt Røros var tidlig på 1600-tallet nesten ubebodd, bare en håndfull gårder lå spredt i skogsområdet. Den forrige kirken, «Gammel-kjerka», ble oppført på ett år og sto klar i 1650 og ble da regnet som anneks under Holtålen. Gerhard Schøning beskrev bygget på sin reise i 1773: Det skal ha vært en anselig trebygning med doble vegger der den innerste veggen sto på "Træe-Pillere", den hadde et høyt tårn og var innvendig rikt utstyrt. Schøning laget også en tegning som viser en kirke med basilikaform - en lite brukt form på 1600-tallet i Norge. Ifølge Tschudi-Madsen var den oppført i tømmer. Dette bygget var orientert nord-syd og plassert rett utenfor nåværende kirkegårdsport og midt dagnes trase for Kjerkegata.
Cantharis annularis
Cantharis annularis er en av billene i delgruppen (underfamilien) storbløtvinger i familiegruppen bløtvinger.
Utbredelse
Cantharis annularis finnes i Mellom-Europa, østover i Asia. Finnes ikke i Norge, den er registrert fra Danmark, men er ikke regnet for å være vanlig.
Utseende
Cantharis annularis er 11-18 mm lang. Bakhodet er svart farget. Pannen har en forhøyning mellom antennefestene. Palpenes (munnføtter) endeledd er økseformet og ikke smalt, ovalt. Antennenes tredje ledd vanligvis lengre enn det andre leddet. Brystskjoldet (pronotum) er rødt med to svart midtflekker som hverken når framkanten eller bakkanten av brystskjoldet. Flekkene kan en sjelden gang mangle. Brystskjoldet har bare en svak innbuktning i bakkanten og har en overflaten som ikke er grovt rynket eller punktert. Brystskjoldets bakhjørner er tydelig avsatt, men ikke tydelig utstående. Leggene på bakbeina er vanligvis krummet inn mot kroppen. Frambeina er normalt helt røde, mens mellom- og bakbeina er svarte. Leggene og føttene kan være lysere ved roten. Føttene er rødlige. Dekkvingene har spredt nedliggende hårbekledning. Dekkvingene skjuler hele bakkroppen og har en svart eller brunsvart grunnfarge. Ligner både Cantharis fusca og Cantharis rustica, men er generelt en del større.
Levevis
Cantharis annularis finnes på blomster, særlig skjermplanter i juni. Larvene lever som predatore (rovdyr).
Cantharis annularis tilhører gruppen av insekter med fullstendig forvandling (holometabole insekter), som gjennomgår en metamorfose i løpet av utviklingen. Larvene er radikalt forskjellige fra de voksne i levevis og i kroppsbygning. Mellom larvestadiet og det voksne stadiet er et puppestadie, en hvileperiode, der billens indre og ytre organer endres.
Tailândia
Tailândia er en kommune i delstaten Pará i nordregionen av Brasil.
Kommunen ble befolket i forbindelse med utbyggingen av veien PA-150 i andre halvdel av 1970-tallet. Tailândia sitt areal ble utskilt fra kommunen Acará ved et delstatlig lovforslag (nº 5. 452, den 10. mai 1988) og ble installert den 1. januar 1989.
Navnet til kommunen ble foreslått under et møte allerede i juli 1978 av en lokalt involvert militær sersjant (Pinheiro). Han sammenlignet kampen om landeområdene med situasjonen under krigen i Thailand.
Chrysler PT Cruiser
Chrysler PT Cruiser er en stasjonsvogn med «retrodesign» som produseres av Chrysler, et merke i DaimlerChrysler-gruppen, som ble lansert i 2001.
William Lassell
William Lassell (født 18. juni 1799 i Bolton, død 5. oktober 1880) var en britisk astronom.
Chrysler PT Cruiser
Den ble utviklet som en moderne variant av Chrysler Airflow bygget på komponenter fra Dodge Neon, men det ferdige produktet er bygget på en egen plattform.
William Lassell
Lassel var egentlig brygger i Liverpool, men egnet sin tid og formue til å perfeksjonere flere utmerkede speilteleskop (det største med 11 m brennvidde), med hvilke han først i Liverpool og senere på Malta ga den oppdagende astronomien viktige bidrag. Den 10. oktober 1846 oppdaget han en av Neptuns måner. I september 1848 oppdaget han, nesten samtidig med William Cranch Bond i USA, Saturns måne Hyperion og i 1851 oppdaget han Uranus' drabanter Umbriel og Ariel.
Nuova Biaschina vannkraftverk
Nuova Biaschina vannkraftverk er et sveitsisk vannkraftverk med en installert produksjonskapasitet på 135 MW. Vassdraget som utnyttes er elva Ticino. Anleggsarbeidene startet i 1966, og kraftanlegget stod ferdig utbygd i 1974.
Gudinne
Gudinne kan vise til en kvinnelig guddom i mytologier og religioner som er monoteistiske, dualistiske, eller polyteistiske. På annet vis kan en gudinne vise til enhver kvinnelig guddom med overnaturlige krefter. Gudinner forekommer på lik linje med mannlige gudevesener i de fleste mytologiske og religiøse tradisjonene, særlig polyteistiske religioner. I noen tilfeller ser vi også at ei gudinne kan ha forrang, og en eller flere mannlige guder er underordnet. Gudinner er ofte knyttet til Jorden, moderskap, liv, fruktbarhet, kjærlighet, og husholdningen. I noen kulturer kan hun representere de motsatte, nedbrytende krefter i tilværelsen og styre over krig, død og ødeleggelse, som en dualistisk motsetning til skapelse, godhet, helbredelse og liv.
Chrysler PT Cruiser
PT Cruiser har store likheter i både størrelse og form til konseptbilen Chrysler CCV fra 1997, og til konseptbilen Plymouth Pronto fra samme år. Sistnevnte ble best mottatt av publikum, og ble videreutviklet til PT Cruiser.
Diego Forlán
Diego Martin Forlán (født 19. mai 1979 i Montevideo i Uruguay) er en uruguayansk fotballspiller som spiller i angrepet til Peñarol.
Gudinne
I en del religioner kan det hellige kvinnelige arketype inneha en meget sentral plass i bønn og religiøs dyrkelse. I hinduismen er den hellige kvinnelighet, eller shaktisme med Devi, en av tre betydelige hindubenevnelser for dyrkelse sammen med Vishnu og Shiva. I tibetansk buddhisme er den høyeste forfremmelse eller framskritt en person kan oppnå er å bli de «store» kvinnelige buddhaer (det vil si Ārya Tara) som er avbildet som guddommelige beskyttere, fryktløse og fylt med medlidenhet for alle levende vesener.
Chrysler PT Cruiser
Modellen er en forhjulsdrevet, femseters bil. En turboladet GT-variant ble lansert for modellåret 2003, og en cabriolet ble lansert for modellåret 2005.
Diego Forlán
Han spilte i sine ungdomsår for klubbene Peñarol, Danubio og Independiente. I januar 2002 gikk han 23 år gammel til Manchester United, for 6,9 millioner pund. Han ble ikke en umiddelbar suksess på Old Trafford, og det tok 27 kamper før han første scoring for The Red Devils. Han scoret ikke mange mål for United, men ble kjent for å score de viktige målene, og to mål mot Liverpool. På sine 95 kamper for United skåret han 17 mål.
Chrysler PT Cruiser
Offisielt står «PT» for «Personal Transportation», men initialene er også navnet på bilens plattform. Neon var bygget på Chryslers PL-plattform («Platform Low»), mens PT Cruiser er bygget på PT-plattformen («Platform Tall»). «PT» var også kodenavnet til PT Cruiser frem til lanseringen.
Diego Forlán
21. august 2004 signerte han for spanske Villareal. I sin første sesong ble han toppscorer i La Liga med 25 mål, og ble tildelt Gullstøvelen, sammen med franske Thierry Henry. Sommeren 2007 ble han kjøpt av Atlético Madrid som erstatter for Fernando Torres som da gikk til Liverpool FC. Han ble kåret til beste spiller i Verdensmesterskapet i Sør-Afrika 2010.
Chrysler PT Cruiser
Den europeiske modellen ble bygget på DaimlerChryslers fabrikk i Graz, Østerrike i 2002, under produksjonskoden PG, mens bilen i 2001 og fra og med 2003 blir bygget i Mexico med produksjonskoden PT.
Gudinne
Substantivet gudinne er en sekundær informasjon som kombinerer norrøne goð (avledet fra germanske *guða- som i utgangspunktet var et nøytrum) med en hunkjønnsform. Det norske ordet følger lingvistisk rangfølge gitt ved en rekke språk, inkludert egyptiske språk, klassisk gresk og flere semittiske språk ved bare å legge til hunkjønnsformen i endelsen av ordet «gud». Uttrykket «gudinne» kan i overført betydning også brukes for å beskrive en «overjordisk» vakker eller tiltrekkende kvinne.
Terra Alta
Terra Alta er en kommune i delstaten Pará i nordregionen av Brasil.
Diego Forlán
Bakgrunn
Både hans far og farfar hadde fortid innenfor fotball, og det ble naturlig for Diego Forlán å følge i deres fotspor.
Ozonlaget
Ozonlaget er den del av stratosfæren, i ca. 18–50 km høyde og høyere, hvor konsentrasjonen av ozon er høyere enn i atmosfæren ellers. Mengden ozon i ozonlaget er egentlig ikke veldig høy; dersom ozonet ble konsentrert og komprimert til normaltrykk, ville det være et par millimeter tykt. Ozonlaget består hovedsakelig av nitrogen, oksygen og argon, som overalt ellers under ca. 80 km høyde.
De vanlige oksygenmolekylene består av to oksygenatomer, men ozonmolekylene inneholder tre oksygenatomer. Ozon absorberer en stor del ultrafiolett stråling ved visse bølgelengder som ellers ville vært skadelig for de fleste organismer på jorda. Ozonlaget beskytter derfor mot det meste av den ultrafiolette strålingen fra solen.
«Tykkelsen» på ozonlaget, det vil si mengden ozon i luftsøylen over jorda, varierer en hel del. Det er balansegangen mellom dannelse og nedbryting av ozon som er avgjørende for ozonlagets tykkelse. Nedbryting av ozonlaget finner sted når det er kaldt og stabilt vær, sollys og klorforbindelser (KFK-gasser) i stratosfæren. For eksempel er mengden ozon i atmosfæren lavere ved ekvator, og høyere ved polene. Den varierer også en del med årstidene. Over Antarktis har volumandelen av ozon i atmosfæren blitt redusert, og en snakker derfor om et «hull i ozonlaget». Målinger tyder på at mengden ozon også er noe redusert over Arktis om vinteren.
Ozon som befinner seg i de lavere lag av atmosfæren utgjør en bestanddel i drivhusgassene.
Reduksjon av ozon med KFK
I stratosfæren pågår det en stadig veksling mellom oksygen, O2- og ozon, O3-molekyler. Enkelte halogener, særlig klor og brom, fungerer som katalysatorer som påvirker dette kretsløpet, og hindrer danningen av ozon. Det blir derfor antatt at tilstedeværelsen av halogener i stratosfæren er årsak til en reduksjon i mengden ozon. Noe av årsaken er utslipp av klorfluorkarboner, såkalte KFK-gasser, som blant annet har blitt brukt som drivgass i spraybokser, som kjølevæske i kjøleskap og i en lang rekke andre produkter.
Ultrafiolett stråling i spektrumet rundt 242 nm bryter ned KFK slik at det blant annet oppstår et fritt kloratom. Dette tar bort et oksygenatom fra ozonmolekylet og blir til ClO. Dersom dette treffer på et fritt oksygenatom blir oksygenet avgitt og kloratomet er fritt igjen. Dette betyr at ozon blir omdannet til oksygengass. Denne prosessen kan gjentas mange hundre eller tusen ganger for hvert enkelt kloratom.
Cl• + O3 → ClO + O2
ClO + O3 → Cl• + 2 O2
Da forskere på 1980-tallet fant ut at hullet i ozonlaget over Antarktis høyst sannsynlig skyldtes menneskenes utslipp av ozonnedbrytende gasser som KFK og haloner, ble det fra 1989 satt i verk en internasjonal avtale, Montreal-protokollen, der land forpliktet seg til å slutte å bruke ozonnedbrytere som KFK og halon. KFK-gasser som drivgasser i spraybokser ble forbudt i Norge allerede i 1991, men importen av halon til Norge opphørte helt først i 1994, og av KFK i 1995. Forbruket av ozonreduserende stoffer i Norge sank med mer enn 99 % fra 1986 til 2004. Andre land har hatt en tilsvarende utvikling. Hvis alle landene oppfyller sine forpliktelser, vil ozonlaget være tilbake på 1980-nivå først i 2050. Det er fordi KFK-gassene har en lang levetid i atmosfæren. I 2017 opplyste NASA at hullet var tilbake på 1988-nivå, etter å ha vært på sitt høyeste i 2000.
Linje L (New Yorks undergrunnsbane)
Linje L (L 14th Street–Canarsie Local) er en undergrunnslinje ved New Yorks undergrunnsbane. Den har fargen grå på rutekart. Linjen betjener 24 stasjoner mellom 8th Avenue på Manhattan til Canarsie – Rockaway Parkway i Brooklyn.
Diego Forlán
Bakgrunn
Han er en av Uruguays mest kjente og profilerte personer. I 2007 ble hans familie utsatt for et kidnappingsforsøk.
Statistikk
Manchester United
Chrysler PT Cruiser
Selv om karosseriet har vært det samme i hele produksjonsperioden finnes det flere utgaver av PT Cruiser, som kjennetegnes ved ulike merker i bagasjelukens nederste, venstre hjørne. Disse inkluderer blant annet Classic Edition, Limited Edition, Touring Edition, Dream Cruiser, Street Cruiser, Pacific Coast Highway Edition og GT Cruiser. Turbomodellene kjennetegnes med et «2.4L Turbo»-merke i bagasjelukens nederste, høyre hjørne.
I 2005 ble en fireseters cabriolet-modell lansert. Dette er en todørs bil med veltebøyle for ekstra stivhet og rullebeskyttelse. Dessuten sørger veltebøylen for at luften flyter over baksetepassasjerene, og bidrar til mindre trekk i baksetet under kjøring.
I 2006 ble PT Cruiser oppdatert. Gjenkjennelige endringer utvendig er nye hovedlykter, ny grill og redesignede baklykter. Innvendig har bilen fått oppdatert dashbord, og tilkoblingsmuligheter for MP3-spiller til stereoanlegget. Den turboladede 2.4 l motoren er nå tilgjengelig med 180 hk (134 kW) eller i en «High Output»-versjon med 230 hk (172 kW).
Gudinne
Modergudinne
Så langt tilbake som paleolittisk tid, den første steinalderperioden, er det avdekket flere små menneskeskapte figurer av svulstige kvinner. En av de mest kjente er «Venus fra Willendorf» ble avdekket i Østerrike i 1908. Skulpturen ble utskåret en gang mellom 24 000–22 000 f.Kr. En del arkeologer tolker denne og lignende figurer som en representasjon av en gudinne, antagelig en modergudinne, mens noen forskere mener at de kan ha tjent andre funksjoner. Disse figurene går forut i tid med mange tusen år de tilgjengelige listene av gudinner som listes nedenfor. En rekke forskere, fra James Frazer og Joseph Campbell, har fremmet oppfatningen eller teorien om at gudinnedyrkelsen i oldtidens Europa og rundt Egeerhavet har nedstammet fra urindoeuropeisk neolittisk matriarkatiske samfunn. Arkeologi har avdekket er rekke grupper av gudinnesymbolisme som kan tolkes som «fugl og slange»-gruppe assosiert med vann, en «jordmoder»-gruppe assosiert med fødsel, og en «stiv naken»-gruppe assosiert med død.
Chrysler PT Cruiser
I 2007 ble det kun solgt 2 Chrysler PT Cruiser i Norge.
Gudinne
Modergudinne
Joseph Campbell uttalte i et intervju at «Menneskekvinner føder akkurat slik jorden føder planter... Kvinnelig magi og jordmagi er det samme. De er beslektet. Og personifiseringen av energien som gir fødsel til former og nærer former er helt og holdet kvinnelig. Det er i jordbruksverden i oldtidens Mesopotamia, egyptiske Nilen, og i de tidligere plantekultur-systemene at Gudinnen er den dominerende mytiske formen.»
Pantheon
Polyteisme, dyrkelse eller tro på flere guder som vanligvis samlet seg i en pantheon, en gudeverden, bestående av en rekke guder og gudinner, hver med ulike aspekter og egenskaper. Denne formen for religiøs forståelse var den typiske formen for religion i løpet av bronsealderen og jernalderen, og ble siden gradvis erstattet av utviklingen av monoteisme, panteisme og ateisme. En velutviklet gudeverden er godt dokumentert i elvekulturene mellom Eufrat og Tigris, i sumerisk og babylonsk mytologi, som det også var i egyptisk mytologi.
Tilsvarende forestillinger spredte seg også de greske samfunn rundt Egeerhavet. Hovedstrømningene i gresk religion og mytologi synes å ha utviklet seg fra bronsealderens tidligere minoisk og mykensk religion, men i en sammenblanding med sterk innflytelse fra Midtøsten. Etruskisk og romersk mytologi tok til seg mange trekk og innflytelse fra antikkens greske verden. Interpretatio graeca et latinsk begrep for grekernes praksis med å sette likhetstegn med utenlandske guddommer med medlemmer av deres egen gudeverden. Således ble den greske gudinnen Afrodite til Venus i romersk forestilling, og den tilsvarende romerske praksis ble kalt for interpretatio romana.
I neolittisk tid (bondesteinalderen) synes det som om gudinnen/moderen fikk en gemal og en utarbeidet gudeverden som kom til å bestå av både gudinner og guder, således fungerte pantheon som et speilbilde av det organiserte menneskelige samfunnslivet. Gradvis fikk gudinnene, slik de mannlige guddommene, utviklet et mytologisk ansvar for særskilte områder. Desto flere guddommer, desto større spesialisering i henhold til ansvarsområde og egne religiøse kulter. Slike områder er visdom, skjebne, moderskap, fødsel, kjærlighet, jakt, krig, himmel, død, underverden og mer.
Sumerisk og mesopotamisk mytologi
I sumerisk og mesopotamisk mytologi blant annet finnes:
Egyptisk mytologi
Egyptisk mytologi finnes blant annet:
Hinduismen og indisk mytologi
I hinduistisk og indisk mytologi finnes blant annet:
Gresk mytologi
I gresk mytologi finnes blant annet:
Etruskisk mytologi
I etruskisk mytologi finnes blant annet:
Romersk mytologi
I romersk mytologi finnes blant annet:
Norrøn mytologi
I norrøn mytologi finnes blant annet:
Myntmerke
Et myntmerke er et symbol på mynten som viser hvor den er preget. Produseres det like mynter på flere steder, brukes myntmerket til å skille myntene fra de forskjellige stedene.
Svartkutling
Svartkutling (Gobius niger) er en fiskeart i gruppen kutlinger. Den blir opptil 18 cm lang og lever fra overflaten og ned til 75 meters dybde. Den lever på sand-, mudder- og leirbunn, men kan også finnes på hardbunn. Svartkutlingen spiser krepsdyr, flerbørstemarker og muslinger.
Bavly
Bavly (russisk: Бавлы, tatarisk: Bawlı) er en by i Republikken Tatarstan i Russland. Den ligger ved elva Bavly (ei sideelv til Ik), rundt 310 km sørøst for Kazan. Innbyggertall: 22 939 (folketelling 2002), 20 025 (folketelling 1989).
Bosetningen ble grunnlagt i 1755. Den fikk status som bymessig bosetning i 1950, og bystatus i 1998.
Slaget ved Rødsand
Slaget ved Rødsand i Femern Bælt hendte den 30. april 1659 mellom den dansk-nederlandske flåten ledet av admiral Obdam som hadde vunnet slaget i Øresund og en svensk krigsflåte ledet av Bielkenstierna. I løpet av slaget ble svenskene utmanøvrerte og slått vekk fra farvannet mot Flensborg. Med denne seieren hadde de allierte vunnet herredømmet over det danske farvannet fram til den vestre kysten av Sjælland.
Jocelyne Villeton
Jocelyne Villeton (født 17. september 1954 i Vals-les-Bains i Ardèche) er en fransk tidligere langdistanseløper, som vant bronsemedalje i maraton under VM 1987 i Roma.
Fylkesvei 7298
Fylkesvei 7298 går mellom Solfjellsjøen og Lamøya i Dønna kommune.
Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 190.
Sprint-VM på skøyter 2012
Sprint-VM på skøyter 2012 blir det 41. offisielle sprint-VM på skøyter siden det første i 1972. Mesterskapet vil bli avholdt i Olympic Oval i Calgary, Canada, 28. og 29. januar 2012. Dette sprintverdensmesterskapet på skøyter blir det 5. sprint-VM som arrangeres i Canada, hvor det første ble arrangert på Gaétan Boucher Oval, Sainte-Foy i Quebec i 1987, mens de neste tre gikk på denne banen i årene 1994, 1999 og i 2003.
Norske deltagere er Håvard Holmefjord Lorentzen (Fana IL) og Espen Aarnes Hvammen (Eidsvold TF) i herreklassen, mens Norge ikke sender noen deltakende kvinner. Mikael Flygind Larsen (Holmestrand & Botne SK) slet med en sykdom helt ifra verdenscupstevnet helgen før dette VM og meldte forfall. Det norske støtte-apparatet består av landslagstrener Janne Hänninen (FIN) og fysioterapeut Michael Stöberl. (Det arrangeres også samme helg NorgesCup med god internasjonal deltakelse i Stavanger, Norge samt et juniorverdenscupstevne i Collalbo, Italia.)
Sist en nordmann vant Sprint-VM på skøyter for menn var da Frode Rønning ble sprintverdensmester i Grenoble, Frankrike i 1981. Beste norske plassering i sprint-VM på skøyter for kvinner er dagens forbundstrener Edel Therese Høiseths 2.-plass i 1996 i Heerenveen, Nederland. Men sist gang det var en nordmann på pallen sammenlagt var i 1997, da Roger Strøm tok en fin 2.-plass på Hamar i Vikingskipet.
Startplasser
Men alle løpere må ha oppnådd ISU-fastsatte kvalifiseringstider for å delta i mesterskapet.
Kvinner
Tall bak tid er plassering.
Menn
Tall bak tid er plassering.
SkyTeam
Medlemmer
SkyTeam har ti fulle medlemmer (om man regner KLM og Air France som separate medlemmer).
De opprinnelige medlemmene var
Siden har følgende medlemmer blitt tatt opp i alliansen
Siden har følgende medlemmer gått ut av alliansen
Rutenettverk
Ifølge hjemmesiden har SkyTeam tilsammen 728 destinasjoner i 149 land. Deltakelsen av store amerikanske og europeiske selskap sørger for en omfattende dekning av Europa og Nord-Amerika, og flere av selskapene har mange destinasjoner i Sør-Amerika og Asia også. Noe svakere er rutetilbudet til Australia og Oseania.
Andreaskorset
Andreaskorset er en norsk erotisk thriller som hadde premiere i 2004. Filmen fikk lunkne anmeldelser, men er kanskje mest husket som en av 2004s minst besøkte filmer. Kun litt over 3 000 mennesker så filmen, og ved slutten av året utnevnte samtlige blad og aviser filmen til «årets største flopp». Dette henger også sammen med at kjente navn som Martin Asphaug og Eirik Ildahl var tilknyttet prosjektet.
Filmen handler om Andreas (Trond Fausa Aurvaag), en mann i begynnelsen av 30-årene som blir paralysert fra livet og ned etter en bilulykke. Kona, Liv (Stine Hoel Varvin), drar fra ham, og han blir sittende fanget i sitt eget hus inntil Wagner (Svante Martin), en finne fra hjelpemiddelsentralen, tar Andreas under sine vinger. Liv kommer tilbake, men føler seg tiltrukket av finnen mens Andreas på sin side føler seg tilsidesatt og oversett i sin handicappede tilværelse.
Birsfelden-demningen
Birsfelden-demningen, er en demning med vannkraftverk i elva Rhinen i Sveits, ved byen Basel helt nord i landet. Det har en installert produksjonskapasitet på 100 MW. Anleggsarbdidene startet i 1950 og kraftanlegget stod ferdig utbygd i 1954.
Folkekammeret
thumb|Volkskammer under ledelse av [[Hans Jendretzky i Plenarsaal i Palast der Republik i Øst-Berlin, november 1989.]] thumb|Inngang til Volkskammer på nordsiden av [[Palast der Republik (1990) ]] Folkekammeret (tysk: Volkskammer) var parlamentet i DDR.
Etablering og funksjon
Det provisoriske folkekammeret ble opprettet 7. oktober 1949 i Øst-Berlin av Det tyske folkeråd. Det første valget til Volkskammer kom senere, forsinket og utført etter et annet valgsystem enn opprinnelig tenkt, den 15. oktober 1950. Valget i 1950 var, som senere valg i DDR, basert på den nasjonale front. Valgene fant ikke sted i hemmelighet, det var mulig å se hva man stemte.
Folkekammeret var i funksjon fra 1949 til 1990. I det meste av dets eksistens var verken valgene i DDR eller avstemningene i Folkekammeret demokratiske. Grunnloven garanterte kommunistpartiet Sozialistische Einheitspartei Deutschlands (SED) en førerrolle, og selv om andre partier, såkalte «blokkpartier» (eller parodisk: «blokkfløytepartier»), var representert i parlamentet hadde deres representanter ikke mulighet til å føre en annen politikk enn SEDs. I tillegg var masseorganisasjoner knyttet til SED (for eksempel Freie Deutsche Jugend) representert i parlamentet. Alle medlemmer måtte velges over en liste («nasjonal front») kontrollert av SED, og fordelingen av mandater blant partiene var bestemt på forhånd.
På papiret hadde Folkekammeret mye makt, ved at det utnevnte medlemmene av ministerrådet og formannen for det nasjonale forsvarsrådet. I virkeligheten lå imidlertid den faktiske makten hos partiet SED. Det sterkeste uttrykket for opposisjon var da fjorten CDU-medlemmer stemte mot og åtte avstod fra å stemme over å liberalisere abortlovgivningen.
Der var også et overhus, Länderkammer, som ble avskaffet i 1958.
Rolle i regimets siste leveår
Først etter kommunistregimets sammenbrudd ble det 18. mars 1990 holdt et demokratisk valg til Folkekammeret, der den borgerlige Allianz für Deutschland ledet av Lothar de Maizière fikk et stort flertall, som det brukte til å arbeide for en rask tysk gjenforening med. Sabine Bergmann-Pohl (CDU) var parlamentets siste og eneste demokratisk valgte president, og i denne egenskapen dessuten provisorisk statsoverhode i DDR etter at vervet som statsrådsformann var blitt avskaffet.
Folkekammeret møttes gjennom det meste av sin eksistens to til fire ganger i året. Fra 1976 møttes parlamentet i den nye parlamentsbygningen Palast der Republik. Denne bygningen er nå revet.
Cantharis rufa
Cantharis rufa er en av billene i delgruppen (underfamilien) storbløtvinger i familiegruppen bløtvinger. Fargevariabel, noe som har medført at det er beskrevet underarter.
Utbredelse
Cantharis rufa finnes i Europa, Nord-Afrika, østover i Asia. Finnes i Norge, den er ikke uvanlig.
Terra Santa
Terra Santa er en kommune i delstaten Pará i nordregionen av Brasil.
Cantharis rufa
Levevis
Cantharis rufa tilhører gruppen av insekter med fullstendig forvandling (holometabole insekter), som gjennomgår en metamorfose i løpet av utviklingen. Larvene er radikalt forskjellige fra de voksne i levevis og i kroppsbygning. Mellom larvestadiet og det voksne stadiet er et puppestadie, en hvileperiode, der billens indre og ytre organer endres.
På nett med byen
På nett med byen var en revyoppsetning ved gjenåpningen av Edderkoppen teater i 2003. Revyen hadde premiere 18. september 2003 og ble spilt ut februar 2004.
Medvirkende:
Regi:
Produsent:
Nordmenn
Det finnes imidlertid mange definisjoner av betegnelsen nordmenn. Ordet har ofte blitt brukt om nordmenn både som genetisk og kulturelt definert folkegruppe i motsetning til utlendinger og norske statsborgere med minoritetsbakgrunn. I moderne tid brukes begrepet ofte som et demonym for Norges innbyggere. Personer med norsk statsborgerskap kalles også nordmenn; Norge har også et særlig rettsinstitutt kalt innfødsrett som i utgangspunktet bare tilkommer personer som fikk norsk statsborgerskap ved fødselen. Alle som bruker ordet nordmenn er altså ikke helt enige om den nøyaktige definisjonen av ordet, men betegnelsen gir uttrykk for at personene har nær tilknytning til det norske land og kultur. En noe forenklet etnisk avgrensning vil være alle personer som har norsk som morsmål (hovedspråk). Andre etniske avgrensninger kan være at en person selv oppfatter seg som nordmann, at andre oppfatter personen som nordmann eller at en oppfatter sitt opphav som norsk. Det er heller ikke gitt at en enkelt person kun har norsk som sin etniske identitet, men kan tilhøre den norske folkegruppen i tillegg til en eller flere andre grupper. Nordmenn er kjennetegnet av at den regionale tilhørigheten er svært sterk, og de fleste av befolkningen identifiserer seg ofte sterkere basert på hvilken landsdel de kommer fra, hvorav hovedgruppene er sørlendinger, vestlendinger, østlendinger, trøndere og nordlendinger.
Den største gruppen av personer som anser seg selv å ha norsk opprinnelse lever i dag i USA, og fremdeles finnes det noen norskamerikanere som snakker en etnolekt som er en blanding av amerikansk og norsk som fortsatt er forståelig for norskspråklige. Også i Norge har blandingsspråk utviklet seg. Nord-Norge hadde «russenorsk». Blant ungdom i Norge har det også utviklet seg etnolekter som blander norsk og andre språk (for eksempel: «kebabnorsk»).
Etymologi
I Ottars beretning til den engelske kong Alfred fra ca. 880 omtales Norge som Norðweg og norðmanna land (nordmennenes land) om hverandre. Ottar fra Hålogaland identifiserte samer ved deres nomadiske livsform, mens han skilte dansker fra nordmenn politisk eller geografisk. Danskene holdt til rundt Kattegat og Skagerrak, nordmennene holdt til langs kysten av Nordsjøen og Nord-Atlanteren. Harald Hårfagre ble kalt krigerhøvding for «nordmennene» og herre over «austmennene». Nordmennene var de Harald Hårfagre hadde lagt under seg før slaget i Hafrsfjord, mens austmennene var de han beseiret i Hafrsfjord. Tidlig i vikingtiden hadde trolig danske konger herredømme over Viken - området rundt Oslofjorden, mens «Opplandene» kan ha vært et eget rike forbundet østover i Skandinavia. Dagens Agder kan helt eller delvis ha inngått i vikingtidens Vestfold.
Til 1700-1800-tallet ble området fra Jæren til Nordfjord regnet for å ligge «nord i landet», man reiste «nord over fjellet» og der bodde det «nordmenn» som reiste langs «nordmannavegar» over Hardangervidda. Folk fra Østlandet ble på samme måte kalt «austmenn». Eilert Sundt skrev at på kysten gikk skillet mellom austmenn og nordmenn ved Egersund. På 1700-tallet var biskop Erik Pontoppidan en av de første til å omtale «vestenfields» som en egen del av det nordafjeldske, mens Hans Strøm brukte den gamle inndelingen der Vestlandet var «nordafjells». Christian Magnus Falsen brukte i 1822 «vestlandet» mest om Agder og Jæren. Ivar Aasens ordbøker fra 1850 og 1873 bruker vestlending og Vestlandet omtrent som i dag. Aasen definerer normann som «1)Nordboer, en som er kommen nordenfra, 2) Nordmand, Indbygger af Norge. I den sidste Betydning synes Ordet at være optaget efter Skriftsproget og udtales overalt ligedan.» Falk & Torps forklaring er at nordmand (oldn. norðmaðr) opprinnelig betegnet beboer av landene nord for Tyskland (tyskere ble på oldn. kalt suðrmenn).
Befolkning i Norge og juridisk tilhørighet (statsborgerskap)
Nordmenn kan forstås som personer med norsk statsborgerskap eller personer som er bosatt og lever i Norge. Begrepet kan i dagligtale bli brukt om personer med en juridisk eller demografisk tilknytning til Norge, uavhengig av etnisitet, religion, språk, fødeland, familietilknytning eller andre karakteristika.
«Nordmenn» som kulturell gruppetilhørighet (etnisitiet)
Med «etnisitet» menes enhver form for kollektiv identitet knyttet til forestillinger om et kulturelt fellesskap som følge av et antatt felles opphav. Kjennetegnene for etniske nordmenn er imidlertid ikke helt klart definert, og har blitt et område for stor debatt i Norge etter tiltagende innvandring til Norge fra slutten av 1900-tallet. I den mest generelle definisjon innbefatter det i det minste en viss tilknytning til Norge, som for eksempel at man snakker norsk, eller noe strengere, har norsk som morsmål. En mer rigid (og vanskelig operasjonaliserbar) definisjon vil for eksempel kreve at man i tillegg har røtter i norrøn, katolsk og/eller protestantisk religionsutøvelse. Til syvende og sist er det et spørsmål om egen identitet, opplevelse av selv å tilhøre, eller bli tillagt andre å tilhøre gruppen nordmenn. I befolkningsstatistikk blir gjerne eget, foreldres og besteforeldres statsborgerskap eller fødeland brukt som operasjonalisering av folkemessig etnisitet/opphav. selv om dette kan utelukke nasjonale minoriteter som samer og sigøynere. Etnisitet regnes også som en meget sensitiv personopplysning i Norge, og er dermed ikke vanlig å kartlegge eller registrere, i motsetning til eksempelvis us-amerikanske folketellinger og spørreundersøkelser.
Mange vil legge til den etnisk definisjon av nasjonsbegrepet og tilhørighet til Norge, at en nasjon er en gruppe mennesker som har et felles språk, felles historie, felles levende tradisjoner, felles kultur, felles territoriet og som oftest felles religion. Uttrykket etniske nordmenn har ifølge Smith og Nolet på denne måten en nasjonalistisk forankring, da den etniske faktoren knyttes til felles avstamning – altså genetikk. Denne forestillingen baserer seg for det meste på mytiske forestillinger om de norske forfedrenes fellesskap og heraldikk (se biologisk definisjon). Nordmenn anses eksempelvis i populærkulturen som etterkommere av vikingene, sammen med svensker, dansker, islendinger og færøyinger. De færreste etniske nordmenn i vikingtiden var dog det vi normalt ville kalle vikinger.
Fokus på felles avstamning - altså genetikk - kan bygge på mytiske forestillinger om ens forfedres fellesskap og heraldikk. På slutten av 1900-tallet opplevde Norge en endring i landets demografi ved den økende innvandringen. Samtidig opplevde man en endring i synet på andre kulturer og minoriteter. Globalisering, interkulturell kommunikasjon og forflytning på kryss av landegrensene har en økende innflytelse på nordmenn. Ettersom stadig flere personer med en annen etnisk bakgrunn etablerte seg i Norge og fikk barn, ble en slik definisjon av nordmenn problematisk. Særlig med tanke på barn født i Norge og med foreldre fra andre kulturer, og barn med annen etnisitet adoptert av nordmenn fremsto den tidligere holdningen paradoksal.
Andre paradokser ved den nasjonalistiske definisjonen gjelder personer med utenlandsk bakgrunn (eksempelvis fødeland), og dermed ikke «ekte» nordmenn, men som i det daglige betraktes som nordmenn, for eksempel Kong Olav, sønn av danskfødte Kong Haakon og kåret til Århundrets Nordmann, er etter Statistisk sentralbyrås tidligere definisjoner en førstegenerasjons innvandrer, ikke en nordmann, da hverken han eller hans foreldre er født i Norge. Heller ikke hans sønn Kong Harald vil være en nordmann i tråd med SSBs tidligere ordbruk, siden han er en andregenerasjonsinnvandrer.
Språkrådets uttalelse om etniske nordmenn i 2006
Språkrådet uttalte i 2006 at «nordmann» i utgangspunktet betyr 'person av etnisk norsk opprinnelse'. Uttalelsen førte til debatt om hvem som kunne kalles nordmenn. Språkrådet modererte senere synspunktet, beklaget uttalelsen og tilkjennega at ordet nordmann har flere betydninger.
Debatten ble utløst av en e-post fra Språkrådet til Ny tid hvor Språkrådet blant annet skrev: ''«Vi tror at det ikke er noe behov for å erstatte "etniske nordmenn" med en annen betegnelse. Betegnelsen "etniske nordmenn" har oppstått på grunn av den store innvandringen i de siste tiårene. Før den kom, brukte en bare betegnelsen "nordmenn", og den betyr det samme som det som noen nå kaller "etniske nordmenn".»''. Uttalelsen førte til en opphetet debatt.
Leder for Høyre, Erna Solberg, skrev:''«Språkrådet startet et språklig rabalder tidligere i høst. En medarbeider forsøkte å definere hva det vil si å være etnisk nordmann. Det gjør han nok ikke en gang til. Responsen var overveldende for direktør Sylfest Lomheim, som til slutt måtte gi opp i sine forsøk på å forklare hva Språkrådet egentlig mente. Det var ikke lenger så viktig å definere en etnisk nordmann. Jeg er enig med ham. Det er ikke så viktig.»''
Daværende utenriksministeren Jonas Gahr Støre konkluderte med: ''«En nordmann er en norsk statsborger. Som svar på sitt innledende spørsmål, "hvem er vi nordmenn?", sa Gahr Støre at sammensetningen av Norge bare i løpet av hans levetid har endret seg veldig og at vi trenger å utvide det norske "vi". - Å skille mellom "nordmann" og "etnisk nordmann" er søkt. En nordmann er en norsk statsborger, ferdig med det, mente utenriksministeren.»''
«Nordmenn» som biologisk gruppe (rase)
Begrepet rase er ikke allment brukt på norsk, men begrepet folkeslaget kan også defineres som en gruppe av arten mennesker som har rasemessige, dvs. fysiologiske fellestrekk. Denne bruken av ordet «nordmenn» har vært vanlig for å omtale majoritetsbefolkningen i forhold til andre distinkte etniske grupper, slik som samer og nyere innvandrere. Det finnes imidlertid ingen kriterier for hvilke fysiske trekk eller kombinasjon av trekk som eventuelt skulle være kjennetegn for alle nordmenn. I biologisk forstand er det også vanskelig å begrense den norske befolkningen som en populasjonetisk adskilt fra omverdenen, i og med innvandring og giftemål over landegrensene er og har vært vanlig. For eksempel ble 15–20 % av alle ekteskap som ble inngått mellom 1990 og 2001 i Norge var mellom nordmenn og utenlandske statsborgere. Nordmenn er biologisk sett også nærmest uadskillelige fra svensker og dansker. Rasebegrepet er blitt misbrukt – og lar seg lett misbruke – ideologisk og/eller politisk (se rasisme, nazisme). Rasebegrepet i seg selv er omstridt blant annet slik det har vært brukt til å klassifisere mennesker etter ytre kjennetegn som hudfarge. På grunn av dette har rasebegrepet stort sett falt ut av bruk, og begrepet «etnisitet» (som her blir brukt om kulturell gruppetilhørighet) har blitt tatt i bruk i stedet som en eufemisme for «rase».
Kulturhistorisk utvikling
DNA-studier viser at befolkningen i Norge og andre skandinaviske land i liten grad stammer fra jeger-/sankerfolk som trolig først befolket området etter istiden. Disse jeger-/sanker-folkene er nærmere beslektet med dagens befolkning i områdene øst for Østersjøens mens befolkningen i Norge for en stor del stammer fra bonde-folkeslag og jordbruksfolk fra Europas sørligere breddegrader. I Søgne er det funnet 9500 år gamle benrester av mennesker som ifølge DNA-analyser trolig innvandret fra den iberiske halvøy, dette var trolig den først innvandring til den skandinaviske halvøy etter istiden. Omkring 1000 år senere innvandret mennesker fra nordøst fra det som nå er Ukraina og gjennom dagens Russland og over Nordkalotten og nedover norskekysten. Dette skjedde trolig mens de skandinaviske innlandet var dekket av iskappe som var praktisk umulig å krysse. Disse to innvandringsbølgene skapte store genetiske forskjeller mellom norskekysten og Sverige. Innvandrerne fra Iberia hadde blå øyne og var relativt mørke i huden, mens innvandrerne gjennom den nordøstlige ruten hadde lys hud og forskjellige øyefarger. Genene fra disse første bosetterne er svært oppblandet med senere innvandringsgrupper til Skandinavia.
Etter den siste istid for 9–10 000 år siden ble det skandinaviske landområdet befolket av jegere og samlere. For omkring 6 000 år siden innvandret deretter jordbrukere, muligens fra Sør-Europa eller svartehavsområdet, til Skandinavia. Først ble Danmark befolket, deretter Sverige og Norge. Jeger og samler-folkeslaget ble utryddet eller gikk opp i jordbruksbefolkningen. Med dyrehold og jordbruk følger bofasthet, samhold, innovasjon, organisert krigføring og sykdommer med. Derifra utviklet det seg blant annet aggressive krigerkulturer, som viking-kulturen. Vikingene bedrev nybygging, plyndring, militære ekspedisjoner og handelsvirksomhet langs kyster og elver vestover, sørover og østover i Europa fra omkring år 800 og frem til slutten av 1000-tallet, og befolket i stor grad Færøyene og Island.
Rundt år 1000 ble de daværende nordmenn omvendt til kristendommen og kongeriket Norge oppsto ved samling av flere småkongeriker. Etter svartedauden på 1300-tallet og styre under Danmark ble dansk det offisielle skriftspråket i Norge fram til løsrivelsen i 1814. Tysk var også et viktig språk i de Hansa-pregede områdene på vestlandet i denne perioden. 1800-tallet var også sentral i nasjonaliseringen av Norge og mye av ideene om nordmenn og om den norske folkesjelen ble født i denne perioden, herunder romantiseringen av vikingtiden og den norske naturen. Som et av de aller fattigste landene i Europa, var det på denne tiden også en massiv utvandring av nordmenn til USA. På slutten av 1900-tallet fikk Norge en nevneverdig økning i innvandringen (annet enn fra naboland), da først fra Italia og Pakistan, og etterhvert fra en rekke ikke-europeiske sørlige land og fra Øst-Europa. Kombinert med en oppgang i økonomi og levestandard fra slutten av 1900-tallet har dette skapt betydelige endringer i nordmenns levemåte og kultur.
Nordmenn og norskættede utenfor Norge
Antallet personer med aner i Norge rundt om i verden er vanskelig å fastslå eksakt. Enkelte hevder at det finnes så mange som 9,5 millioner mennesker av antatt etnisk norsk opprinnelse (se boks).
Vel så vanskelig er å fastslå antallet utvandrete nordmenn og etterkommere som fremdeles praktiserer norsk språk og kultur og således kan kalles norske, men i USA antas det i dag å bo opp mot 80 000 personer som snakker norsk, hvorav i hvert fall halvparten er nyankomne innvandrere (dvs. født i Norge).
Nordmenn og norskættede i USA
«Norskamerikanere» er statsborgere i USA av norsk opprinnelse. Ved den amerikanske folketellingen i 2000 ble det registrert 4,5 millioner med deler av norske aner i Amerika.
Norske immigranter slo seg ned i USA hovedsakelig i midtvesten i andre halvdelen av 1800-tallet og de første tiårene i det tyvende århundre. I utgangspunktet har det for eksempel vært over 1 million mennesker i USA som snakket norsk som morsmål på begynnelsen av 1900-tallet. Etter det sank antallet som følge av amerikanisering. Mange av deres etterkommere betegner seg som nordmenn og har et sterkt bånd til Norge, i mange tilfeller mer enn nordmenn i Norge, til tross for at kun mellom 50 – 80 000 av disse har norsk som morsmål og slik kan anses som norske i språklig forstand. Det finnes heller ikke lenger noen norskspråklig avis i USA, selv om det tidligere har vært hundretalls av dem i Øvre Midtvesten, og 600 000 hjem fikk norske aviser. Det har også vært 3 000 lutherske kirker som har brukt norsk som hovedspråk, mens det nå er to igjen, i Minneapolis og Chicago.
Det genetiske utgangspunktet har også blitt blandet ved at etniske nordmenn som har innvandret til USA ikke utelukkende har fått barn med andre nordmenn. En antatt norskamerikaner kan derfor når det gjelder stykket ha en kombinasjon som tilsier at de genetisk har nærere tilknytning til andre regioner.
Verboisdemningen
Verboisdemningen, er en demning med et vannkraftverk i vestlige Sveits, med en installert produksjonskapasitet på 100 MW. Vassdraget som utnyttes er elva Rhône, like ved Genève.
Cup
En cup er et turneringssystem etter utslagsmetoden. Bare vinneren av en kamp mellom to går videre, og konkurransen ender i en finale (cupfinale) mellom de to beste.
I Norge bruker vi den engelske termen, mens man for eksempel på tysk sier Der UEFA-Pokal om UEFA-cupen (Europaligaen i fotball for menn).
Opprinnelsen til betegnelsen
«Cup» er engelsk og betyr pokal, men har blitt knyttet til konkurranser etter utslagsmetoden etter at det ble satte opp fine pokaler til vinneren i slike konkurranser.
FA-cupen
Det engelske fotballforbundet (The Football Association) ble stiftet i 1863 og arrangerte fotballkamper for medlemsklubbene. Vinnerne fikk ære, men det var ingen premie.