cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Autostadt
Attraksjoner
Det er en liten bane inni VWs store bygning hvor barn kan kjøre små elektriske biler, som er formet som en Volkswagen Beetle.
Autostadt har en stor variasjon av multimediaaktiviteter og enheter som inneholder bildesigningsprogramvare. Det er et rom som stiller ut fordeler og ulemper forskjellige drivstoffer har på ytelsen på bilene. Det er to kinoer som viser små filmer på tysk. En av disse kinoene er plassert i en kule, som er inni en bygning bygget kun for formålet. Allikevel har denne bygningen et annet rom som heter Project Fox, og stiller ut bilen Volkswagen Fox, VWs minste bil.
En stor attraksjon er ZeitHaus (tysk for «TidsHus»), hvor det er utstilt mange forskjellige typer biler, nye og gamle. Noen av disse er den første bensindrevne bilen, og John Lennons Beetle som også var avbildet på coveret i albumet Abbey Road.
Det er to 60 meter høye glasstårn brukt som lager for nye Volkswagener. De to tårnene er forbundet til fabrikken med en 700 meter lang tunnel. Når nye biler kommer til tårnet blir de båret på en plattform oppover med en fart på 1,5 m/s. Det skulle egentlig være seks tårn. Når du kjøper en VW, kan du velge om du vil hente bilen hos forhandleren i Norge, eller om du vil dra til Tyskland og hente den på Autostadt. Hvis man velger sistnevnte, gir Autostadt deg gratis inngang, matkuponger og et utvalg aktiviteter helt til tiden da kunden kan se på skjermen mens den automatiske heisen henter bilen i et av tårnene. Bilen blir deretter transportert ut til kunden uten å ha kjørt en eneste meter, og kilometertelleren står dermed på null.
Historien
Autostadt er viktig pga. at den er veldig nær det stedet den første VW ble født, i Wolfsburg, Tyskland. Autostadt åpnet i 2000 av Volkswagen for å dokumentere stegene i produksjonen av VW-biler, og hvordan selskapet opererer. Det var en mulighet til å presentere til besøkende berømte biler som tidligere har blitt låst inni trecontainere. Autostadt er plassert like ved hovedfabrikken, som også er en attraksjon, da den tilbyr omvisningsrunder i VWs egne omvisningstog. Hver VW-modell er mulig å få tak i, som gjør det mulig for folket å velge hva de vil ha. VW bygger deretter bilen slik kunden ønsker at den skal være.
Isoterm
En isoterm er en linje med lik eller konstant temperatur på en graf, et plott eller et kart. En slik linje blir også kalt en isoplett. Isotermer blir oftest sett på værkart for å vise storskala temperaturfordelinger.
DS «Ullensvang»
D/S «Ullensvang» var et dampskip bygget i 1907 for Hardanger Sunnhordlandske Dampskipsselskap. Skipet kostet den gangen 240.000 kroner. Skipets første kaptein var Kaptein A.J. Øvrevik. Skipet gikk i rutefart for HSD til 1952.
Isoplett
En isoplett er en linje på et meteorologisk plott som binder sammen punkter som har samme verdi av en variabel på et visst tidspunkt. Disse variablene kan være trykk, temperatur, vindfart osv. Isopletter gjør det lettere å visualisere meteorologiske felt. De vanligste isoplettene er:
Isobar: linje med likt eller konstant trykk.
Isobront: en linje mellom to geografiske punkter som har samme tordenværsaktivitet på samme tidspunkt.
Isodrosoterm: en linje med konstant duggpunkttemperatur.
Isogon: en linje med konstant retning av en vektorstørrelse (vanligvis brukt for å beskrive vindretningsfelt).
Isohøyde: en linje med konstant geopotensiell høyde. Ofte blir de bare kalt «høydekoter».
Isohum: en linje med konstant fukt.
Isohyet: en linje med samme nedbørsmengde i løpet av en tidsperiode.
Isohypse: samme som isohøyde.
Isotach: en linje med konstant vindfart.
Isoterm: en linje med konstant temperatur.
Einersjøen
Einersjøen (engelsk: Cedar Lake) er en innsjø i det sentrale Canada, og ligger sentralt i delstaten Manitoba like nordvest for den store innsjøen Lake Winnipeg. Innsjøen har et areal på 1 320 km², og er regulert ved byen Grand Rapids i øst for å kontrollere oversvømmelse og vannstand. Her er det installert Grand Rapids vannkraftverk som utnytter vannkraften i oppdemmingen. I og etter istiden inngikk bekkenet i en langt større innsjø – Lake Agassiz.
Elven Saskatchewan forsyner vann til Einersjøen og derfra videre østover (regulert) til Winnipegsjøen.
Elias Valderhaug
Elias Valderhaug (født 26. april 1990 i Valderøy) er en norsk målvakt i fotball som spiller for Kopervik IL.
Valderhaug prøvespilte for i Jet Cup. Han fikk sin debut i Eliteserien hjemme mot i 2011. Etter et kort låneopphold i i 2012 signerte han for  i august samme år. I november 2012 underskrev han en toårskontrakt med Kristiansund.
Segestad
Segestad, eller Sigdestad, er en fjellgård som ligger 314 meter over havet ved Oppstrynsvatnet.
Gården er i dag under restaurering av stiftelsen «Segestads vener». Stiftelsen ble startet i 1983 etter at taket blåste av hovedhuset. Husene er fra ca. 1908 og var i bruk fram til 1961 da den siste gårdbrukeren døde. Gården er åpen for besøkende.
Veien til Segestad er via en bratt, svingete sti fra Glomnes ved Oppstrynsvatnet, og nær 300 høydemeter opp fjellsida langs Glomnesfossen. Gården ligger nær fjellkanten i munningen av Glomsdalen, med flott utsikt ut over Oppstryn.
Theophilus Hansen
Theophilus Hansen (Theophil Hansen eller Theophil Edvard Freiherr von Hansen) (født 13. juli 1813 i København, død 17. februar 1891 i Wien) var en dansk arkitekt som senere ble østerriksk statsborger. Han var særlig virksom i den keiserlige østerrikske hovedstaden Wien hvor han oppførte flere offentlige bygninger i klassisisme og historisme. Han var en av de toneangivende europeiske arkitekter på 1800-tallet, og bidro med noen av de vigtigste bygningene i Wiens storhedstid. Han var bror av Christian Hansen (1803–1883), som også var arkitekt.
Hansen studerte bygningskunst under veiledning av sin bror og G.F. Hetsch og gjennomførte samtidig Kunstakademiet.
Etter å ha arbeidet sammen med Karl Friedrich Schinkel og studert i Wien, flyttet han til Aten i 1837 hvor han fordypet seg i i bysantinsk arkitektur. I 1846 bosatte han seg i Wien.
Hansen står bak en rekke praktbygg i Wien, blant annet Akademie der bildenden Künste Wien, parlamentsbygningen, Kunstakademiet og Wiener Musikverein.
Under sin bistand ved utgravninger i Hellas hadde Hansen fått sans for betydningen av farver i arkitekturen og han benyttet sine erfaringer i rikt monn. Alle hans bygninger er ytterst praktfulle med imponerende trappepartier både utvendig og innvendig, lange søylerader, relieffprydede gavlfelter og brede friser med rik ornamentering i sgrafitto eller i brokete farver på gyllen grunn.
I 1884 ble Theophil Hansen tatt opp i friherrestanden som Baron von Hansen. Han ligger begravet på Wiener Zentralfriedhof.
Knock, Knock Who’s There?
«Knock, Knock Who's There?» (norsk oversettelse: bank, bank, hvem der?) var Storbritannias bidrag i Eurovision Song Contest 1970, der den endte på andreplass. Den ble fremført på engelsk av den walisiske sangeren Mary Hopkin. Melodi og tekst er skrevet av John Carter og Geoff Stephens. Etter finalen fikk sangen en viss kommersiell suksess i Europa, og nesten tre år senere gikk den inn på den amerikanske Billboard-listen.
Om sangen
7. mars 1970 sang Mary Hopkin seks sanger i den britiske finalen, A Song for Europe, som ble vist i BBC1-serien It's Cliff Richard.
I Amsterdam ble sangen fremført som syvende bidrag om kvelden 21. mars 1970, etter Frankrikes Guy Bonnet med «Marie-Blanche», og før Luxembourgs David-Alexander Winter med «Je suis tombé du ciel».
Da avstemningen var ferdig, hadde sangen fått 26 poeng og endte på andreplass av tolv deltakere. Bidraget mottok poeng av ni av elleve mulige juryer.
Hopkin utgav sangen på singlen Apple Records APPLE 26 i 1970. Produsent var Mickie Most.
Teksten
Sangeren uttrykker en optimisme hun lenge har hatt om utsikten for at kjærligheten til slutt finner henne. Nøyaktig på det tidspunkt da hennes optimisme har falmet og hun har gitt opp å finne kjærlighet og vennskap, hører hun et knock knock som innebærer at kjærligheten til slutt har blitt oppnåelig for henne. Opprømt inviterer hun kjærligheten til å «come inside» og komme inn i hennes liv.
Norsk versjon
Arne Bendiksen har skrevet en norsk tekst. Den norske tittelen er «Lukk opp min dør». Sangen ble utgitt av Hanne Krogh på singelen Triola TN 590 i 1970.
Vitenskapsåret 1391
Vitenskapsåret 1391 er en oversikt over hendelser, fødte og avdøde personer med tilknytning til vitenskap i 1391.
Blue Harvest
Blue Harvest er sesongpremieren til den sjette sesongen av TV-serien Family Guy. Episoden er den første delen av seriens trilogi Laugh It Up, Fuzzball. Den ble sendt første gang, 23. september 2007 på FOX. Episoden er en gjenfortelling og parodi av filmen Star Wars. I episoden får seriens karakterer nye roller fra filmen. .
Episoden er den første i serien, som varer i en hel time, inkludert reklame (48 minutter på DVD). Episoden ble laget for å feire 30-årsjubileet til Star Wars. Navnet «Blue Harvest» var arbeidstittelen til Star Wars Episode VI: Return of the Jedi i 1983. Episoden ble skrevet av Alec Sulkin og regissert av Dominic Polcino. Blant gjesteopptredene var Kirker Butler, Steve Callaghan, Chevy Chase, Beverly D'Angelo, Mick Hucknall, Rush Limbaugh, Helen Reddy, Alex Thomas, Don Tai og Judd Nelson. Den fikk generelt god kritikk.
Handling
Mens familien Griffin ser Phil Mickelson spille en golfturnering på TV, går strømmen og de blir uten noen form for underholdning. Mens de venter på at strømmen skal komme tilbake, begynner Peter å fortelle historien om Star Wars, med karakterene i Family Guy som karakterene i Star Wars.
Den gule teksten i begynnelsen avslører spoilere som at Darth Vader er Luke Skywalkers far og at prinsesse Leia er hans søster, før den diskuterer Angelina Jolies nakenscene i Gia.
Albert Kryeziu
Albert Kryeziu (født 16. april 1988) er en norsk fotballspiller med bakgrunn fra Albania. Han spiller på Fram Larvik, og har tidligere spilt for Sandefjord Fotball. Albert var elev ved fotballinjen på Sandefjord videregående skole, derfra gikk han videre til Sandefjords A-lag. Foran 2009-sesongen gikk han til Fram Larvik, som han også hadde spilt for tidligere.
Blue Harvest
Handling
Etter teksten blir et opprørerskip fanget av en Star Destroyer, med et Bush/Cheney '04 klistremerke. Ombord på skipet er droidene C-3PO (Quagmire) og R2-D2 (Cleveland). Mens skipet blir bordet av stormtropper, forsøker prinsesse Leia (Lois) å sende en MPEG til Obi-Wan Kenobi gjennom R2, men møter på så mange komplikasjoner, at R2 tilbyr seg å levere beskjeden selv. Leia blir fanget av Darth Vader (Stewie), mens R2 og C-3PO flykter til Tatooine, hvor de blir fanget av Jawa.
Luke, Obi-Wan og droidene reiser til Mos Eisley for å finne et skip og en pilot som kan frakte dem til Alderaan. I en lokal kantine hyrer de smuggleren Han Solo (Peter) og hans Wookiee andrepilot Chewbacca (Brian), som samtykker til å ta dem med ombord på skipet Millennium Falcon. Gruppen blir sett av stormtropper og flykter ut i rommet. De unngår Star Destroyere før de hopper inn i hyperrommet. Leia er fanget ombord på Dødsstjernen, hvor den kommanderende offiseren Grand Moff Tarkin (Borgermester Adam West) ødelegger Alderaan for å teste romstasjonens "planet blower-upper gun".
Millennium Falcon kommer ut av hyperrommet midt i et Asteroidebeltet hvor Alderaan en gang var. Skipet blir fanget av Dødsstjernen og fraktet til hangaren. Forkledd som stormtropper drar Han og Luke for å redde Leia mens Obi-Wan går for å sabotere Dødsstjernen. Han, Luke og Chewie redder Leia og de fire kaster seg ned i en søppelsjakt for å unnslippe stormtropper. De ender opp blant søppel og en dianoga (Meg) i mørkt vann. De blir nesten knust til C-3PO ruser seg på marijuana R2-D2 ga ham tidligere og lener seg på bryteren. Mens de flykter fra Dødsstjernen insisterer Han og Chewie på å ta med seg en sofa de fant blant søppelet. Obi-Wan blir konfrontert av Darth Vader i en duell; Obi-Wan's lyssabel blir slapp til han ser Luke. Vader slår ned Obi-Wan mens de andre kommer seg ombord Falcon og får med seg sofaen.
Falcon avverger noen jagere som følger etter dem (med hjelp fra Leslie Nielsen) og reiser til opprørernes base på Yavin IV, hvor Dødsstjernens arbeidstegninger blir analysert og en svakhet blir funnet. Angrepet krever at en pilot glir langs en grøft og angriper en eksosåpning som ble lagt til av estetiske grunner; de ser en instruksjonsvideo med Magic Johnson som forklarer strategien. Luke blir med på angrepet mens Han får belønningen sin for å ha reddet prinsessen (en gavekurv) og drar sin vei. Opprørerne lider store tap under angrepet. Underveis hører Luke Obi-Wan's stemme fortelle ham å bruke Kraften og han skrur av datamaskinen på jageren sin. Vader dukker opp med sin egen gruppe med jagere og er i ferd med å skyte på Luke's skip da Han dukker opp i Millennium Falcon og angriper Vader. Vader's skip blir sendt virvlende ut i rommet. Veiledet av Kraften skyter Luke inn i åpningen, som ødelegger Dødsstjernen, og han returnerer til opprørernes base for å feire seieren med vennene sine.
Alatar
Alatar er en figur fra J.R.R. Tolkiens litterære verden. Han var en av Istari, det vil si en av trollmennene som kom til Midgard. Han var en av de to blå trollmennene. Sammen med ham kom Pallando. Navnet Alatar betyr "den spredte skogen", eller "den som sprer skogen". Det er ikke mye som er skrevet om dem, men det man vet er at Alatar og Pallando reiste tidlig inn i Østen. Deres videre skjebne er ukjent; om de omkom, ble drept eller tok styringen over forskjellige stammer.
Blue Harvest
Produksjon
På Comic Con i 2007 ble en serie med klipp vist på et panel for Family Guy fra sesongpremieren som viste karakterene i Family Guy som karakterer i Star Wars. Episoden ble vist 23. september 2007, med noen mindre endringer fra klippene vist på Comic Con. Deler av denne episoden ble vist på Star Wars Celebration IV, hvor Family Guy-skaperen Seth MacFarlane, som har vært en fan av Star Wars siden barndommen, var en invitert som gjest og igjen på Comic-Con International 2007. Episoden ble offisielt godkjent av Lucasfilm, spesielt George Lucas. George Lucas avslørte i samtale med MacFarlane, at han ser på hver eneste episode av Family Guy og at det er, bortsett fra Jackass, det eneste han ser på. MacFarlane fortalte at Lucas var ekstremt hjelpsom da Family Guy ønsket å parodiere Star Wars.
Alatar
Alatar
Blue Harvest
Produksjon
Rush Limbaugh har en cameo som en konservativ radiokommentator på Tatooine. Chevy Chase og Beverly D'Angelo gjenopptar sine roller fra National Lampoon's Vacation som Clark og Ellen Griswold. Mick Hucknall fra Simply Red og Helen Reddy stiller også med sine stemmer. På DVD gjenopptar Judd Nelson sin rolle fra The Breakfast Club som John Bender under Opprørsalliansens briefing.
Mottagelse
Episoden fikk generelt gode kritikker. Frazier Moore fra Associated Press kalte den «en hyllest som muntert plukker Star Wars fra hverandre, sammen med mye fra det virkelige liv». Diane Werts fra Newsday' ga en mer blandet anmeldelse og hevdet den «skifter vilt fra glimrende satire til må-fylle-tiden-nå fremstilling», og at den ikke er like fornøyelig for de som ikke er fan av Star Wars. Jon Caraminica fra Los Angeles Times følte den virket ved å spille på seriens styrke, nemlig scenene der handlingen kutter til en urelatert scene. Han spekulerte i om samtalen rundt Robot Chicken på slutten, var «usikkerhet, kanskje, maskert som selvbevissthet». Parents Television Council, en gruppe som ofte har kritisert Family Guy, kritiserte episoden for seksuell dialog som den følte ble gjentatt gjennom episoden, nok til å gi den en «S» for seksuelt innhold; episoden ble rangert som TV-14-DLV på Fox.
Oppfølger og utgivelse på DVD
Fordi episoden ble en stor suksess ble oppfølgeren «Something, Something, Something, Dark Side» som parodierer på The Empire Strikes Back, produsert. Den ble vist første gang den 22. desember 2009. 22. mai 2011 ble en parodi på Return of the Jedi sendt på FOX i USA. Den heter «It's a Trap!», som er en referanse til en replikk fra filmen da opprørernes flåte blir angrepet av imperiets styrker.
Fox Network lanserte en DVD med «Blue Harvest», 15. januar 2008, som både vanlig- og spesialutgave. Ekstramaterialet inneholder fire minutter med eksklusivt materiale, et usensurert lydspor, en animatic med kommentarer fra skaperne av Family Guy, intervjuer med Seth MacFarlane og George Lucas, en sniktitt på «Something, Something, Something, Dark Side» og dialoger fra episoden. I tillegg vil spesialutgaven komme med eksklusiv innpakning, en 3D kamp-scene og 3D-briller, en T-skjorte, samlekort, en brosjyre som inneholder et brev fra MacFarlane, utdrag fra manusskriptet, bilder og så videre. En offisiell nettside for Blue Harvest har blitt opprettet med info, spill, klipp, behind-the-scenes og mer.
Episoden ble senere gitt ut på Bluray, 21. desember 2010, som en del av samlingen 'Laugh It Up, Fuzzball: The Family Guy Trilogy Blu-ray'. Den er ikke tilgjengelig separat. Selv om episoden er laget i 1080p, er den faktisk bare oppjustert SD.
Övertorneå kommune (Sverige)
Övertorneå kommune er en kommune i landskapet Norrbotten i Norrbottens län i Sverige. Kommunens administrasjonssenter er tettstedet Övertorneå.
Kommunen ligger ved Torneälven, som danner grensen til Finland. På den andre siden av elven ligger den finske kommunen Övertorneå. Kommunen grenser mot de svenske kommunene Pajala, Överkalix, Kalix og Haparanda og de finske kommunene Pello og Övertorneå.
Språk
Meänkieli og finsk har status som offisielle minoritetsspråk i kommunen, og Övertorneå er en av seks svenske kommuner hvor meänkieli har status som offisielt minoritetsspråk.
Tettsteder
Övertorneå kommune hadde tre tettsteder i 2010. I tabellen oppgis antall innbyggere per 31. desember 2010.
Platina (album)
Platina er et musikkalbum med DVD av Ole Ivars, utgitt i 2008.
Albumet inneholder to CD-er, en DVD og et teksthefte på 24 sider.
Etterspørselens priselastisitet
Priselastisiteter er nesten bestandig negative, det vil si at etterspørselen etter et gode går ned når prisen øker, og vice versa. Bare varer som ikke følger loven om etterspørsel, slik som Veblen-goder og Giffen-goder, har positiv priselastisitet.
Etterspørselen etter et gode kalles nøytralelastisk når den prosentvise endringen i etterspørsel er like stor som den prosentvise endringen i pris. Da er absoluttverdien av etterspørselens priselastisitet lik nøyaktig 1.
Etterspørselen etter et gode kalles uelastisk (eller relativt uelastisk) når den prosentvise endringen i etterspørsel er mindre enn den prosentvise endringen i pris. Da er absoluttverdien av etterspørselens priselastisitet mindre enn 1.
Inntekten maksimeres når prisen blir satt slik at absoluttverdien av etterspørselens priselastisitet er lik nøyaktig 1, og etterspørselens priselastisitet kan benyttes til å lage en tommelfingerregel for hvilken pris som vil maksimere overskuddet. Etterspørselens priselastisitet kan også brukes til å analysere skatteoverveltningen ved å innføre avgift på en vare, samt hvilken effekt en slik avgift vil ha på det samfunnsøkonomiske overskuddet.
Selv om ordet priselastisitet som oftest brukes synonymt med etterspørselens priselastisitet, er dette strengt tatt unøyaktig, for det finnes også andre priselastisiteter, slik som tilbudets priselastisitet og etterspørselens krysspriselastisitet. Tilsvarende, med etterspørselselastisitet – brukt alene vil det normalt forstås som etterspørselens priselastisitet, men de fleste elastisiteter har med etterspørselen å gjøre.
Historikk
Alfred Marshall er ansett for å være den første som definerte etterspørselens priselastisitet. Han kalte det «etterspørselselastisitet» og lanserte begrepet i boken Principles of Economics fra 1890. Han regnes også som opphavspersonen bak det økonomiske elastisitetsbegrepet generelt. Han beskriver etterspørselselastisiteten slik: «Elastisiteten (eller responsiviteten) til markedets etterspørsel er stor eller liten avhengig av om etterspurt mengde øker mye eller lite for et gitt fall i pris eller minker mye eller lite for en gitt økning i pris.» Han argumenterer slik fordi «[…] den eneste universelle lov angående en persons etterspørsel etter et produkt er at den er minkende, alt annet like, for enhver økning i hans tilgang på vedkommende vare. Men denne reduksjonen kan være treg eller rask. Hvis den er treg, vil prisen han er villig til å betale for varen, ikke falle mye som følge av en betydelig økning i hans tilgang på den; og et lite fall i pris vil føre til en forholdsmessig stor økning i hans innkjøp. Men hvis den er rask, vil et lite fall i pris føre til bare en liten endring i hans innkjøp. I førstnevnte tilfelle […] kan vi si at elastisiteten til hans ønsker er stor. […] I sistnevnte tilfelle […] er elastisiteten til hans etterspørsel liten.»
Matematisk var Marshalls elastisitet basert på punktprismetoden, hvor man benytter derivasjon til å beregne elastisiteter.
Definisjon og ulike tilnærminger
Formelen over gir vanligvis en negativ verdi; de langt fleste goder er alminnelige goder, og da synker etterspørselen med stigende pris, jf. loven om etterspørsel. Hvis prisen øker med fem prosent og etterspurt mengde går ned med fem prosent, er elastisiteten ved den opprinnelige prisen lik. Veblen-goder og Giffen-goder representerer imidlertid unntakstilfeller der etterspørselens priselastisitet er positiv. Siden etterspørselens priselastisitet er negativ for langt de fleste varer og tjenester, tar ofte økonomer dette for gitt og oppgir etterspørselens priselastisitet som en positiv verdi – altså absoluttverdien. Økonomer foretrekker å bruke elastisiteter fremfor absolutte tall fordi man ved bruk av elastisiteter kan sammenligne effekten av prisendringer for forskjellige goder.
Etterspørselens priselastisitet blir noen ganger omtalt som egenpriselastisitet, altså elastisiteten til godet med hensyn på dets egen pris. Dette for å skille det fra elastisiteten til etterspurt mengde av godet når prisen på et annet gode endres. Etterspurt mengde av gode A kan påvirkes av prisen på gode B dersom gode B er et substitutt eller et komplementært gode til gode A. Elastisiteten til etterspurt mengde av gode A når prisen på gode B endres, kalles etterspørselens krysspriselastisitet.
Jo større endringen i pris og etterspurt mengde er, jo mindre nøyaktig blir målet på etterspørselens priselastisitet gitt ved formelen ovenfor. Dette av to årsaker: For det første er ikke elastisiteten til et gode nødvendigvis konstant; som forklart nedenfor, kan etterspørselens priselastisitet variere langs etterspørselskurven fordi det er et relativt mål. En elastisitet er heller ikke det samme som helningen på etterspørselskurven – helningen på kurven avhenger av måleenhetene på hver av aksene, mens elastisiteten er knyttet til prosentvis endring. For det andre er ikke prosentvise endringer symmetriske; prosentvis endring avhenger av hvilken observasjon som angis som startverdi og sluttverdi. Hvis etterspurt mengde øker fra 10 til 15 enheter, er den prosentvise økningen, mens en nedgang i etterspørsel fra 15 til 10 enheter tilsvarer en prosentvis nedgang på.
To alternative tilnærminger kan benyttes for å unngå eller minimere disse ulempene ved den grunnleggende elastisitetsformelen: punktpriselastisitet og bueelastisitet.
Punktpriselastisitet
Punktpriselastisitetsmetoden tar utgangspunkt i en ørliten endring i pris og etterspørsel langs samme etterspørselskurve. Man kan da bruke derivasjon til å kalkulere etterspørselens priselastisitet for en veldig liten endring i pris og etterspørsel for ethvert punkt langs etterspørselskurven:
Punktpriselastisiteten er altså lik den førstederiverte for kvantum med hensyn på pris multiplisert med prisen P i punktet dividert med etterspurt mengde Q i punktet. Punktpriselastisiteten kan bare beregnes dersom etterspørselsfunksjonen Q_d = f(P) er kjent og deriverbar, slik at man kan finne dens deriverte med hensyn på pris.
Bueelastisitet
En annen metode som benyttes for å løse problemet som oppstår fordi elastisiteten avhenger av hva man velger som start- og sluttpunkt, er å beregne elastisiteten med hensyn på gjennomsnittlig pris og mengde for de to punktene. Forenklet sagt gir dette en «gjennomsnittlig» elastisitet for den aktuelle delen av etterspørselskurven – altså kurven eller buen mellom de to punktene. Av denne grunn kalles dette etterspørselens bueelastisitet. Etterspørselens bueelastisitet er definert matematisk på følgende måte:
Denne metoden for å beregne priselastisiteter på er også kjent som midtpunktsformelen, ettersom den gjennomsnittlige prisen og den gjennomsnittlige mengden er koordinatene til punktet midt mellom de to opprinnelige punktene. Metoden forutsetter implisitt at den faktiske etterspørselskurven er lineær. Jo mindre lineær den faktiske etterspørselskurven er, desto dårligere vil denne tilnærmingen til å beregne elastisiteten være.
Bestemmende faktorer
Den dominerende faktoren for størrelsen på etterspørselens priselastisitet er konsumentenes vilje og mulighet til å «vente og se» – det vil si utsette umiddelbare kjøpsbeslutninger, og se etter substitutter når det skjer en prisendring. Følgelig kan en rekke faktorer påvirke elastisiteten til etterspørselen etter et gode. Eksemplene nedenfor tar utgangspunkt i forbrukerkjøp, men de samme forholdene har betydning også for profesjonelle innkjøpere.
Tilgang på substitutter
Et subsitutt er et gode som kan erstatte et annet gjennom å fylle samme eller en lignende funksjon. Jo flere og nærere eventuelle tilgjengelige substitutter er, desto større vil egenpriselastisiteten forventes å være, ettersom konsumentene da enkelt kan bytte fra et gode til et annet selv ved en liten prisendring; substitusjonseffekten er sterk. Er det ingen nære substitutter tilgjengelig, vil substitusjonseffekten være liten og etterspørselen uelastisk.
Hvor bredt godet er definert
Jo bredere et gode (vare eller tjeneste) er definert, desto lavere er elastisiteten. For eksempel vil etterspørselen til selskap Xs kjøttkaker forventes å ha relativt høy elastisitet med hensyn på pris så lenge det er en betydelig andel andre matvarer å velge mellom, mens etterspørselen etter matvarer sett under ett har veldig lav elastisitet med hensyn på pris fordi det ikke finnes substitutter til mat.
Andel av inntekten
Jo høyere andel av konsumentens inntekt produktet koster, desto større bruker elastisiteten å være, ettersom man da vil tenke grundig gjennom kjøpet på grunn av den store kostnaden; inntektseffekten er med andre ord betydelig. Når godet utgjør bare en ubetydelig del av konsumentens budsjett, vil inntektseffekten være uvesentlig og etterspørselen uelastisk med hensyn på pris. Kjøp av bolig og kjøp av tyggegummi kan stå som eksempler på hver sin ende av skalaen.
Nødvendighet versus luksus
Konsumenten vil normalt være lite sensitiv for prisendringer på goder som er helt nødvendige, slik som mat (bredt definert, se eget punkt over), elektrisitet og insulin for diabetikere. (Under visse forutsetninger kan slike goder kalles nødvendighetsgoder. ) Avhengighetsskapende varer, slik som sigaretter, oppfattes tilsvarende som nødvendige av den som er avhengig. Konsumenten vil kjøpe helt nødvendige varer nærmest uansett, altså vil etterspørselen være uelastisk med hensyn på pris.
Det motsatte gjelder for varer som bærer preg av luksus og man strengt tatt kan klare seg uten, slik som smykker og feriereiser. Her vil konsumenten se nøyere på prisen og lett kunne droppe kjøpet hvis prisen stiger – etterspørselen er priselastisk.
Varighet
Poenget over gjelder imidlertid ikke for det som kalles varige goder, slik som biler. Her vil man isteden forvente det motsatte: En prisøkning på en ny bil vil kunne redusere etterspørselen dramatisk der og da; etterspørselen er priselastisk. På lang sikt vil den opprinnelige prisøkningen ha mindre og mindre påvirkning på etterspørselen etter biler etter hvert som den eksisterende bilparken blir utdatert og uansett må skiftes ut; etterspørselen blir mer prisuelastisk.
Hvem som betaler
Etterspørselen bruker å være mer prisuelastisk i tilfeller hvor den som kjøper inn og konsumerer godet, ikke er den samme som betaler for det, slik som når en ansatt handler på arbeidsgivers regning; når man ikke betaler for godet selv, ser man i mindre grad på prisen, siden en ikke personlig bærer alternativkostnaden for pengene brukt på produktet.
Utvalgte priselastisiteter
Det er flere metoder som benyttes for å beregne faktiske priselastisiteter, herunder analyse av historiske salgsdata, undersøkelser av konsumenters preferanser i testmarkeder og conjoint-analyse, det vil si en rangering av brukernes preferanser som kan bli analysert statistisk.
Nedenfor følger en oversikt med estimater på priselastisiteter for utvalgte varer. Avsnittet om bestemmende faktorer ovenfor kan gi en indikasjon på hvorfor elastisitetene varierer fra gode til gode.
Nedenfor følger videre et utvalg resultater for egenpriselastisiteten for noen tjenester:
Effekt på total inntekt
En produsent som vurderer en prisendring, behøver å vite hvilken effekt den vil ha på den totale inntekten av salget. Den totale inntekten er simpelthen produktet av salgsprisen P per enhet ganger mengden Q solgt:
Generelt vil en prisendring ha to effekter, en priseffekt og en mengdeeffekt:
Mengdeeffekt
Mengdeeffekten viser til at en økning i salgsprisen per enhet normalt vil føre til færre enheter solgt, mens en nedgang i pris normalt vil føre til en økning i antall enheter solgt.
For goder med uelastisk etterspørsel trekker disse to effektene i motsatt retning på grunn av det inverse forholdet mellom pris og mengde etterspurt (jf. loven om etterspørsel). Produsenten behøver å vite hva nettoeffekten er for å avgjøre om prisen skal økes. Etterspørselens priselastisitet er svaret: Den prosentvise endringen i total inntekt er omtrent lik den prosentvise endringen i etterspurt mengde pluss den prosentvise endringen i pris. (Den ene endringen kan være positiv, den andre negativ.) Den prosentvise endringen i mengde er knyttet sammen med den prosentvise endringen i pris gjennom elastisiteten; ergo kan endringen i totalinntekt beregnes ved hjelp av elastisiteten og prisendringen alene.
Som diagrammet under viser, vil den totale inntekten maksimeres når prisen og etterspurt mengde er slik at etterspørselens priselastisitet er nøytralelastisk. Det er viktig å ha klart for seg at etterspørselens priselastisitet ikke behøver være konstant for alle prisintervall, for elastisiteten avhenger av prisen. For den lineære etterspørselskurven i diagrammet vil elastisiteten variere etter hvert som man beveger seg langs etterspørselskurven.
Relasjon til grenseinntekt
Egenpriselastisiteten er knyttet til grenseinntekten, det vil si hvor mye ekstra en produsent tjener på å produsere én ekstra enhet av en vare:
hvor
I' er grenseinntekten,
P er prisen,
El_d er egenpriselastisiteten,
og I og Q i utledningen nedenfor er henholdsvis total inntekt og kvantum.
Prisen P er et positivt tall. Det følger derfor av dette at marginalinntekten synker (I' < 0) når etterspørselen er prisuelastisisk, at marginalinntekten er lik null (I'= 0) når etterspørselen er nøytralelastisk (El_d = -1), og at marginalinntekten er positiv I'>0 når etterspørselen er priselastisk El_d<-1.
Dette kan relateres til diagrammet til høyre. I den uelastiske sonen av etterspørselskurven vil totalinntekten gå ned om man selger mer, mens totalinntekten vil gå opp om man selger mer i den elastiske sonen. Ved nøytralelastisk etterspørsel er total inntekt maksimert, og i optimum er grenseinntekten per definisjon lik null.
Optimal prisning
En produsent vil maksimere overskuddet ved å sette prisen slik at grenseinntekten er lik grensekostnaden. Ved å bruke sammenhengen ovenfor mellom etterspørselens priselastisitet og grenseinntekten kan man derfor utlede en tommelfingerregel for hva som vil være optimal pris. Her betyr symbolene det samme som ovenfor, men et nytt ledd introduseres, nemlig grensekostnaden K'.
En finner den optimale prisen der grenseinntekten er lik grensekostnaden:
I' = K'
Dette kan så skrives om på følgende måte:
der symbolene er de samme som tidligere. Denne tommelfingerregelen sier altså at man maksimerer overskuddet ved å sette differansen mellom pris og grensekostnad som prosent av pris lik minus den inverse av etterspørselens priselastisitet. (Dette vil være et positivt tall, ettersom etterspørselens priselastisitet for alle praktiske formål er negativ.)
Merk at hvis bedriften står veldig fritt til å sette prisen slik den selv vil (har stor markedsmakt), vil etterspørselens priselastisitet og grensekostnaden kunne variere betydelig i dette mulighetsrommet. Da kan det være nødvendig for bedriften å ha kjennskap til hele grensekostnadskurven og etterspørselskurven for å sette optimal pris. Man kan imidlertid benytte denne tommelfingerregelen til å sjekke om en bestemt pris vil være optimal i det konkrete området hvor man kjenner grensekostnaden og etterspørselens priselastisitet.
Hvis grensekostnaden er lik null, vil heller ikke denne tommelfingerregelen være til nytte. Da reduseres imidlertid problemet til å maksimere inntekten.
Effekt på skatteoverveltning og samfunnsøkonomisk effektivitet
Etterspørselens priselastisitet benyttes i velferdsøkonomi til å gjøre betraktninger omkring skatteoverveltning og samfunnsøkonomisk effektivitet.
Skatteoverveltning
Etterspørselens priselastisitet kan sammen med tilbudets priselastisitet (Els) benyttes til å beregne skatteoverveltningen (hvem som bærer «skattebyrden») ved en avgift per enhet produsert og konsumert av et gode.
Hvis etterspørselen etter et gode er perfekt uelastisk med hensyn på pris, er etterspørselen konstant uavhengig av hva prisen er. Konsumentene vil kjøpe produktet samme hva det koster. Om det innføres en avgift per enhet av dette godet, vil produsenten kunne øke prisen tilsvarende avgiften uten at mengden solgte enheter går ned, slik at konsumentene betaler avgiften i sin helhet. Situasjonen er motsatt om etterspørselens priselastisitet etter godet er perfekt elastisk. Da vil enhver økning i pris føre til at antall enheter solgt blir null, og produsenten har ikke annet valg enn å dekke inn hele avgiften selv.
I de fleste praktiske tilfeller er etterspørselens priselastisitet enten relativt uelastisk eller relativt elastisk, altså et sted mellom disse ekstremtilfellene. Figuren til høyre er et eksempel på dette. Generelt er det slik at jo høyere (mer elastisk) etterspørselens priselastisitet er sammenlignet med tilbudets priselastisitet, desto mer av avgiften faller på produsentene, og motsatt: Jo lavere (mer uelastisk) etterspørselens priselastisitet er sammenlignet med tilbudets priselastisitet, desto mer av avgiften faller på konsumentene. Prinsippet er altså at den som har minst anledning til å unngå avgiften gjennom å skifte til andre alternativer, bærer den største delen av skattebyrden.
Poenget kan illustreres i figuren til høyre. Når det innføres en avgift på varen i dette markedet, skifter den blå tilbudskurven fra S til SA. Den røde etterspørselskurven D er uendret. Etter innføringen av avgiften blir det solgt et kvantum QA til prisen PA. I figuren er etterspørselen mer prisuelastisk enn tilbudet; vi ser at den røde etterspørselskurven er brattere enn de blå tilbudskurvene. Skatteoverveltningen på konsumentene er lik det skraverte rektangelet, mens skatteoverveltningen på produsentene er lik den grå rektangelet. Det skraverte rektangelet (konsumentenes skatteoverveltning) er størst fordi etterspørselen er mer prisuelastisk enn tilbudet.
Samfunnsøkonomisk effektivitet
Dødvektstapet blir mindre jo mer uelastisk etterspørselens og tilbudets priselastisitet er, for ved mer uelastisk etterspørsel vil færre konsumenter trekke seg ut av markedet som følge av en prisøkning, og et mer uelastisk tilbud vil si at en endring i pris har mindre å si for tilbudt mengde i markedet. I figuren er dødvektstapet representert ved den gule trekanten DVT. Mer uelastisk tilbud og etterspørsel med hensyn på pris impliserer brattere tilbuds- og etterspørselskurver, slik at arealet av trekanten (og dermed dødvektstapet) minimeres. Etterspørselens og tilbudets priselastisitet er derfor sentrale faktorer når man innen velferdsøkonomi studerer hvordan skatte- og avgiftssystemet bør utformes for å gi minst mulig tap av samfunnsøkonomisk overskudd.
Noter
<references group='lower-alpha' />
Mexico under Sommer-OL 2000
Mexico under Sommer-OL 2000. Syttiåtte sportsutøvere, femtito menn og tjueseks kvinner fra Mexico deltok i nitten sporter under Sommer-OL 2000 i Sydney. Mexico kom på 40.-plass med en gull, to sølv- og tre bronsemedaljer. Stuperen Fernando Platas var landets flaggbærer under åpningsseremonien.
Olaf Wilhelm Haaje
Olaf Wilhelm Haaje (født 1. juni 1904 i Rakkestad, død 28. desember 1985 på Mysen) var en norsk teolog, utdannet fra Universitetet i Oslo. Han tjenestegjorde blant annet i Oslo, Sandsvær i Telemark, Nedre Eiker i Buskerud og Vestby i Akershus. Han avsluttet sin prestetjeneste som sogneprest i Vestby og prost i Øvre Borgesyssel prosti i Borg bispedømme.
Haaje var også i mange år knyttet til middelskolen på Mysen som lærer. Utgav en barnebok (Absalons hår) samt flere jubileumsskrifter. (I blant skrev han under pseudonymene Viggo eller Viggo Brekke. Brekke var navnet på hjemgården i Rakkestad.) Han debuterte som ung ved Fredrikshald Teater (Halden), og var i alle år levende opptatt av særlig drama og lyrikk. Han holdt en rekke populær-kåserier, blant annet om Herman Wildenvey («Den Wildenvey jeg møtte»), og var en drivende kraft i mange lokale teateroppsetninger – ofte med ungdom i rollene. Han var målbærer for en grundtvigiansk og bjørnsonsk livsholdning med en trygg og raus kristendomsforståelse. Han var mye brukt i folkehøgskolesammenheng, var også aktiv i speiderbevegelsen og aktiv motstandsmann under krigen og satt i tysk fangenskap frem til frigjøringen. Han var også med på oppstarten av Mysen og omegn Røde Kors. For mange unge var han en aktiv inspirator og mentor. For sitt allsidige kulturelle virke ble han hedret med Kongens fortjenstmedalje i gull.
Konfliktåret 1836
Pågående kriger
samt Frankrike, Storbritannia og portugisiske lojale til Maria II av Portugal på den andre siden.
Grimstad kirke
Grimstad kirke er en korskirke fra i Grimstad kommune, Agder fylke.
Grimstad by fikk sin første kirke i. Den ble imidlertid snart for liten, og ble i 1881 flyttet til Nedenes ved Arendal, der den i dag står som Engene kirke.
Ny kirke ble tegnet av Henrik Thrap-Meyer, som på Sørlandet også har tegnet Lillesand kirke og Kristiansand domkirke. Kirken hadde opprinnelig 1,125 plasser, noe som gjorde den til Norges tredje største trekirke (etter Mandal og Vågan). I dag opererer Kirkesøk med 1,000 plasser.
Glassmalerier
Mesteparten av inventaret i den gamle kirken fulgte med til Nedenes. Noen gjenstander, som Otto Mengelbergs alterbilde fra 1864, flyttet inn i den nye kirken, men ellers måtte en anskaffe mye nytt. Frem mot 1920-tallet opplevde kirkebygget få forandringer. I 1927 mottok kirken en gave form av fire glassmalerier, gitt av Martha Falchenberg og hennes barn. Gaven var til minne om hennes avdøde ektemann, grosserer Peder Christian Falchenberg, som hadde vært kirkeverge i Grimstad på slutten av 1800-tallet. Glassmaleriene ble produsert av det franske firmaet «Le Vitrail d’art» Mauméjean frères i Paris og ble avslørt 16. oktober 1927.
Kirkegård
Det er ikke lenger kirkegård ved kirken. Kirkegården for Grimstad by er ved Frivoll og ble innviet i 1872.
Fluberget
Fluberget er et fornminnefelt i Stavanger, med helleristninger og smårøyser fra bronsealderen. Med 170 synlige figurer og 80 skålgroper er det det største helleristningsfeltet på Jæren.
Feltet ligger på Hestnes ved Hafrsfjord, vest i Stavanger kommune. Som kulturminne fra bronsealderen er ristningene automatisk fredet etter kulturminneloven. Riksantikvarens ID-nummer er 24610.
Helleristningene er laget over lang tid, antagelig av mennesker som drev jordbruk i området. I Fluberget finner en flere halve jettegryter, dannet av smeltevann og stein i sen istid. Isen har ligget tett inntil berget, slik at halve jettegryten er laget i isen, halve i berget. De fleste helleristningene er plassert nær jettegryter på sørsiden av berget. Et søkk i berget med høy tetthet av ristninger på sørsiden blir kalt for «Solalteret».
Mange av ristningene framstiller båter, som var det vanligste motivet brukt i bronsealderen. Loddrette streker i båtene kan tolkes som mennesker eller årer og kalles mannskapsstreker. Ved båtene er det også mange skålgroper. Noen arkeologer mener at en kan ha brukt gropene til å ofre i, for eksempel blod eller smør.
Skytetragedien i Farsund i 1988
Skytetragedien i Farsund var en skyteepisode som fant sted i 20. august 1988 på Knivsland skytebane i Farsund i Norge. Fire mennesker ble skutt og drept med pumpehagle og ytterligere to ble skadd. To av de drepte var ambulansepersonell som ankom stedet en stund etter det første angrepet. Ugjerningen ble begått av en 23-åring med psykiske problemer. Ingen åpenbare motiver lå til grunn for drapene. Gjerningsmannen ble beskrevet som en våpeninteressert einstøing og skal ha eid et stort antall våpen. Han benyttet slug og buck-shot under drapene, en ammunisjonstype som var forbudt i Norge.
Nostradamus
Den synske Nostradamus
Nostradamus ble født i Saint Remy i Provence i Frankrike 14. desember 1503. Han utdannet seg etter hvert til lege ved universitetet i Montpellier, og tok også utdannelse innenfor diverse språk og i astrologi. Det var som lege han i første rekke praktiserte. Mens han levde var Frankrike herjet av pest, og Nostradamus later til å ha sett det som sin livsoppgave å lindre menneskenes smerter der sykdommen dro frem. For å helbrede de han kunne, reiste han bokstavelig talt rundt etter pesten. En kone og to barn omkom i sykdommen rundt ham, men Nostradamus selv gikk upåvirket av smitten omkring ham. Han ble en framtredende lege ved det franske hoffet, der han i tillegg til å kurere sykdom også satte opp horoskoper; blant annet et for kong Henrik II.
Skytetragedien i Farsund i 1988
Gjerningsmannen, som ble betraktet som sinnssyk i gjerningsøyeblikket, ble i 1989 idømt ti års sikring på psykiatrisk institusjon. Legene som ble benyttet i rettssaken mente at vedkommende hadde lidd av schizofreni siden tidlig i tenårene. I 1999 ble han idømt ytterligere fem års sikring.
Nostradamus
Spåmannen
Også om Nostradamus går det mange historier:
Fluberget
Flere av ristningene er formet som bokstaven Y. Dette motivet er blitt tolket som mennesker som tilber gudene, ved å strekke armene oppover. Etter det latinske ordet for å tilbe, kalles figurene for adoranter.
Skytetragedien i Farsund i 1988
Følger
Hendelsen var en medvirkende årsak til at ambulansepersonell senere ble utstyrt med håndradio mens de var i felt. Drapene bidro også til å avdekke det dårlige sikkerhetsutstyret som politiet hadde. Dette gjaldt særlig det lave antallet skuddsikre vester som var på lensmannskontorene. Undersøkelser viste at det bare var en skuddsikker vest per lensmannskontor i 1988. Debatten som oppstod førte til at Justisdepartementet i løpet av høsten gikk til anskaffelse av 800 nye vester som ble fordelt på landets lensmannskontor.
Fluberget
Som i flere andre helleristningsfelt i Rogaland, finner en i Fluberget risset inn figurer som symboliserer fotavtrykk. Her er også risset inn håndavtrykk, et motiv som er mer sjeldent i andre felt i Rogaland og i Norge. Det er lansert flere tolkningsforslag for disse avtrykkene. En tolkning er at avtrykkene symboliserer guder, som en ikke måtte avbilde på annen måte.
I feltet finner en også geometriske figurer som sirkler og spiraler. Disse kan kanskje være solsymbol. Andre ramme- og gitterfigurer har en ikke vært i stand til å tolke.
Fluberget kan ha vært et religiøst samlingssted. Motivene i helleristningene kan være knyttet til ulike ritualer for fruktbarhet og livssyklus. Arkeologen Synnøve Vinsrygg studerte i 1979 soloppgang og solnedgang fra Fluberget ved vintersolverv, i et forsøk på å fastslå betydningen av stedet i sammenheng med dette tidspunktet. På grunn av lavt skydekke ble ikke forsøket vellykket, og Vinsrygg kunne bare anbefale videre studier for å fastslå en mulig betydning. I bronsealderen gikk sjøen inn i en vik ved Fluberget.
Nostradamus
Nostradamus' påvirkning
Etter Nostradamus' død har Les Prophecies fascinert mennesker verden over. Tilhengere av Nostradamus mener han forutså store hendelser i verdenshistorien, som den franske revolusjon, atombomben, verdenskrigene, 1. og 2. verdenskrig og forutså også den 3. etter 2010. Kritikere mener imidlertid at Nostradamus' spådommer er så diffuse at man kan tolke dem stort sett slik man vil. Et kjennetegn er at spådommene først blir kjent etter at begivenheten har hendt. Men selv i dag er, spesielt avisene, med jevne mellomrom opptatt av Nostradamus og hans spådommer.
Skytetragedien i Farsund i 1988
Følger
Videre førte hendelsen til endret praksis for hvordan helsepersonell skulle forholde i lignende situasjoner. Blant annet så skulle ikke ambulansepersonell slippes fram til et åsted før område var sikret av politi. Denne praksis førte til at ambulansepersonell ved massedrapene på Utøya ble stående uvirksomme i påvente av politiets klarering, mens frivillige sivile rykket til unnsetning.
Sven Erik Kristiansen
Sven Erik Kristiansen (født 4. februar 1969) er en norsk musiker. Han er mest kjent som vokalist i black metal-bandet Mayhem under artistnavnet «Maniac». Kristiansen var vokalist i Mayhem i periodene 1986-1988 og 1995-2004. Per 2019 spiller han i bandene Bomberos og Skitliv.
Kristiansen er gift med Eri Isaka fra bandet Gallhammer og har en sønn sammen med Hilma Nikolaisen