cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Alberta
Fauna
I nasjonalparkene kan svartbjørn (Ursus americanus) være et problem for turister. Bjørnene tilpasser seg raskt menneskene og de oppsøker campingplasser for å finne matrester. Noen steder har parkmyndighetene måttet bolte søppelkassene og forsyne dem med lokk slik at bjørnene ikke greier å åpne dem. Noen svartbjørner har oppdaget at mennesker har med seg mat i ryggsekken og overfaller folk for å få tak i denne maten. Svartbjørnene lærer rask og finner på nye måter å skaffe seg mat på.
Baitadi (distrikt)
Arealet er 1 610 km².
Jan
Jan på svensk
Svensk navnedag: 11. januar (1986-1992: 20. september, 1993-2000: 24. juni).
Alberta
Fauna
Grizzlybjørnen
Baitadi (distrikt)
Baitadi ligger i den vestligste delen av Nepal, med vestgrense mot den indiske delstaten Uttarakhand. Distriktet ligger i det nepalere kaller åsene, men inneholder også høyfjell. I nord og vest grenser det mot Darchula, i nord og øst mot Bajhang, i øst mot Doti og i sør og øst mot Dadeldhura.
Jan
Jan på tysk
I Tyskland har Jan vært et svært populært navn på guttebarn siden 1960-tallet.
Alberta
Demografi
Edmonton er provinsens hovedstad og Nord-Amerikas nordligste storby. Opprinnelig var den en utpost for pelshandel, men den er i dag sentrum for handelen med olje. Edmonton er en by som har vokst raskt siden 1950-tallet og på midten av 1980-tallet hadde byen verdens største kjøpesenter.
Calgary, den andre store byen i Alberta, har fått økenavnet «Cowtown» fordi det tidligere ble handlet med kveg her. I dag er også den preget av olje- og gasshandel.
Engelsk er hovedspråket.
Historie
På slutten av 1700-tallet begynte en ny periode i Canadas historie, da man åpnet opp både over land og til sjøs mot vest. Det var pelsjegere og pelshandlere som var i først rekke, men i 1775 fikk de konkurranse av skotske kjøpmenn som opprettet North West Company. Det nye firmaet konkurrerte mot Hudson Bay Company, som inntil da hadde hatt monopol på all handel.
I 1927 regnet man med at det var bosatt 21 323 norske innvandrere i Alberta. Det var først og fremst i de tre prærieprovinsene Manitoba, Saskatchewan og Alberta at de norske innvandrerne slo seg ned i Canada, flere steder tettere enn i USA. De norske innvandrerne opprettet flere byer, blant andre New Norway, Camrose og Viking.
Politikk og administrasjon
Alberta ble i 1905 selvstyrende medlem av den canadiske konfederasjon.
Utdanning
University of Alberta (også kjent som U of A og UAlberta) er et offentlig forskningsuniversitet i Edmonton. Universitetet ble grunnlagt i 1908 av Henry Marshall Tory, som også var Universitetets første styreleder.
Næringsliv
I Alberta produseres mesteparten av Canadas kjøtt. Olje er en viktig næringsvei i Alberta, blant annet utvinning av olje fra oljesand. Alberta har en av de største oljeforekomstene i verden. I februar 1947 fant det amerikanske oljeselskapet Imperial Oil olje i en brønn nær Edmonton etter å ha boret 133 tomme brønner og brukt 53 millioner dollar. Redwater- og Woodbend-områdene kom til i 1948 og flere fulgte etter i de neste årene. Industrien flyttet vestover for å ta i bruk gassen som fulgte med oljeboringene. Fra Alberta-oljefeltene til De store sjøene ble det på 1950-tallet bygget en oljeledning.
Baitadi (distrikt)
Hovedstad er Baitadi.
Største by er Dashrathchand, som i 2005 hadde omtrent 18 318 innbyggere.
Distriktet skal ha 62 landsbyutviklingskomiteer (Village Developtment Comitee (VDC), et administrativt nivå som nærmest kan sammenliknes med ''landkommuner), og 1 bykommune.
Bybefolkninga i 2001 var 7,8 %.
Forventa levealder 52,3 år, barnedødelighet pr. 1 000 fødte 116,1, folk uten tilgang til reint drikkevann 46,4 % (tall fra 2001), leger 5 (2002).
Høykaste-befolkning 76,76 %, dalit 11,10 %, religioner utenom hinduisme oppgis offisielt til 0,2 % (tall fra 2001).
Den fjernvestlige delen av Nepal er minst utvikla og fattigst i hele landet, med flest underernærte barn og høyest andel som lever under fattigdomsgrensa.
Befolkninga i distriktet var tradisjonelt nepali-talende khas kura, som i nyere tid i stor grad har gått over til å være særlig chhetri-kaste.
Røde Mølle
Røde Mølle (etablert 1920 i Kristiania, nedlagt 1935) var en norsk danserestaurant, etablert av restauratør Sigurd Paulsen i området Tivoli. Navnet kom av husets dekorative røde mølle (over inngangen), inspirert av den franske Moulin Rouge. Etablissementet ble lagt der det tidligere «Apollosalongen» (senere «Florasalongen») befant seg.
Man hadde en spisesal arrangert rundt et sentrert dansegulv, og to orkestre i hver ende. Første band var det amerikanske Don Parkers jazzorkester. Norske band og eget husorkester (blant annet med Willie Vieth og Yngvar Wang) spilte fra 1928. Etterhvert antok musikken en mer pop-orientert stil, som i «Røde Mølle Melody Boys».
Stedet var aktivt inntil Tivoliområdet ble revet (1937).
Navnet er brukt om flere bygninger. Tidligere hadde man på 1910-tallet folkerestauranten Den Røde Mølle i første etasje av Deichmanske biblioteks bygning på Grønland (Oslo). I dag finner man teaterscenen «Røde Mølle» i Fredrikstad, mens restauranten «Den Røde Mølle» lå i Brugata 9 ved Lilletorget i Oslo, frem til den ble stengt i 2016.
Kronikk
En kronikk er et partsinnlegg, og hevder ikke å fremlegge den hele og fulle sannhet. Den skal skrives slik at også lesere uten spesiell viten om emnet forstår innholdet.
Med Stephan Hurwitz' ord fra 1955: «Når en vitenskapelig kronikk er best, skal den kunne leses med anerkjennelse av forfatterens strengeste fagfeller, med utbytte av hans studenter, med glede av hans kone, og med levende interesse av en betydelig prosentdel av bladets store leserkrets.» Den flittige kronikøren professor Sløk uttrykte det slik: «Kronikksiden er en veltet ølkasse; grønnmalt og gjestfri er den anbrakt sentralt, midt i avisen, på sitt særlige sted; enhver er velkommen til å stige opp på den og si den forsamlede menigheten aldeles hva han vil.»
Danmark
I Danmark ble sjangeren innført av redaktør Henrik Cavling som hans viktigste nyskapning i avisen Politiken, som satte sin første kronikk på trykk 16. mai 1905 og siden satte navn på fenomenet - de første to ukene ble det kalt «Politikens føljetong». Paradoksalt nok var det omleggingen til moderne nyhetsavis som tvang frem nyskapningen; for når Cavling ryddet forsiden til nyheter, var han nødt til å flytte det offentlige ordskiftet inn i avisen. Den første kronikken var skrevet av Georg Brandes med tittelen «Den svakeres rett og plikt». Den handlet om den tyske forfølgelsen av Nordslesvigs dansktalende befolkning, og Brandes oppfordret den herskende klassen i Tyskland til å kreve at de danske sønderjydene skulle behandles «som Sveits behandler sine italienere.»
For ikke å skremme bort leserne fra den lange artikkelen, kamuflerte Cavling kronikkens lengde ved å anbringe den nederst på en side, og dele den opp i 2 x 8 eller siden 2 x 6 lave spalter. Han omtalte den slik: «Af andre nye Rubrikker henleder vi Opmærksomheden på Føljetonen på femte Side. Den vil findes daglig, skrevet af Mænd, der i vor Tid ejer de berømteste Navne i Skandinavisk Videnskab, Litteratur og Kunst.» I starten likte Politikens egne fremtredende medarbeidere dårlig å se sine artikler forvist fra avisens forside; men snart ble det status å få teksten sin trykt som kronikk i Politiken.
Cavling redigerte kronikken, men skrev den sjelden selv. Rundt 2.000 etterlatte brev vitner om hans utstrakte kontakt med personer i hele Europa. Det var Cavling og brødrene Georg og Edvard Brandes som ga kronikken slik prestisje - Edvard skrev 367 kronikker og Georg 258. Likevel skal Johannes V. Jensen ha overgått dem. Brandes-brødrene skrev om det meste, og om Georg het det i en bok til kronikkens 50-årsdag: «Kronikken syntes som skapt for Brandes. Her fandt han en tumleplass for sin mangfoldighet, sin selvstendighet, sitt rettsinn og sin kampiver.» Hans bror Edvard beskrev seg selv som «halvt politiker, halvt dikter, halvt videnskapsmann og halvt journalist.»
Norge
Aftenposten innførte først i 1930-årene «Ukens kronikk», mens Bergens Tidende lanserte en fast kronikk først i 1956, senere kalt «Dagens kronikk». Denne forsvant fra spaltene i 1990, men gjenoppstod alt det følgende året etter store protester, og professor Bernt Hagtvets uttalelse om at BT hadde «drept kronikken». Den var nå omdøpt til «Nettopp nå» og plassert nederst på ledersiden, uten mulighet til forlengelse og dermed fratatt muligheten for de sammenhengende tankerekker som er kronikkens styrke. Professor Hagtvet skrev: «En avis skal gi erkjennelse, ikke bare gjenkjennelse. Den skal ikke bare rapportere begivenheter, men gi dem mening, dybde og sammenheng.» Johann Roppen sammenlignet i 1992 kronikkene i Aftenposten og Dagbladet i årene 1960 og 1988, og beskrev som den viktigste endringen at flere skribenter og grupper slapp til på kronikkplass i 1988. «Farvel til hoffet» kalte han denne prosessen. 14. mars 1995 kom BT på banen igjen med skikkelig plass til kronikken, begrunnet av sjefredaktør Hans Erik Matre: «Det skal være tillatt å skrive langt - hvis man har noe viktig på hjertet.»
Fires at Midnight
Fires at Midnight er et album fra Blackmore's Night, gitt ut 10. juli 2001 av Steamhammer US.
Sporliste
B-side til singelen «The Times They Are a Changin'»
Tangenten
Tangenten er et tidsskrift med fokus på matematikk i skolen. Målgruppen er matematikklærere fra barnehage til videregående og lærerstudenter.
Tidsskriftet ble startet i 1990, da det kom ut med to nummer. Siden da har det kommet ut fire nummer hvert år. Tangenten blir utgitt av Caspar forlag i Bergen. Redaktør for Tangenten er Bjørn Smestad.
Tangenten fungerer som medlemsblad for Landslaget for matematikk i skolen, LAMIS, og har også samarbeid med Matematikksenteret, Nasjonalt senter for matematikk i opplæringen.
MU
MU, Mu, mU og mu kan bety:
Playas de Rosarito
Playas de Rosarito er en kommune i den meksikanske delstaten Baja California. Administrativt senter er i Rosarito, hvor også hovedelen av kommunens befolkning er bosatt. Kommunen grenser i nord til Tijuana, i øst til Stillehavet og i syd til kommunen Ensenada.
Rulleski
Rulleski er ski med hjul, og tilsvarer langrennsski til trening og konkurranser uten snø.
Generelt
Skiene er vanligvis laget av aluminium eller komposittmateriale som f.eks. treverk, glassfiber eller karbon, men det finnes også ski laget i karbon, eller rent treverk. Aluminiumskiene er sterkere og billigere, men har ikke så god vibrasjonsdemping og svikt for skifølelsen. Skiene er typisk rundt en halvmeter lange med hjul i hver ende, men noen har tre eller fire hjul på hver ski i rekke. Andre modeller har to hjul ved siden av hverandre bak og ett foran. Hjulene består av en herdet gummiblanding. Man bruker vanligvis samme sko og bindinger som på vanlige langrennsski, men det finnes også typer med en fotramme slik at man kan bruke vanlig fottøy og andre med en fastmontert spesialsko. Det er vanlig å bruke hjelm i forbindelse med trening. Etter trafikkreglene er rulleskigåere som fotgjengere å regne og det er lov å gå i veibanen.
Det er ulikheter i utforming av ski beregnet til skøyting og klassisk stil. En variant er utformet som hybrid og kan nyttes til begge stiler. Klassiskskiene har en mekanisme som hindrer skiene i å trille bakover og man slipper dermed å få problemer med dårlig feste. Skøyteskiene har vanligvis tynnere hjul med større hjuldiameter for å være best mulig tilpasset skøyteteknikken og er for det meste kortere enn klassiskskiene. Hjulene kommer med ulik rullemotstand for å kunne tilpasse de behov man har. Noen er interessert i konkurranseski hvor det er viktig med liten rullemotstand mens andre er mer opptatt av treningseffekten og vil dermed ha hjul med større rullemotstand. Dette bestemmes av gummitypen og typisk er dette gradert fra 1 til 4 hvor 1 er raskest og 4 tregest.
Til rulleski er teknikkene i stor grad lik ordinær skigåing, og det er de samme kravene som stilles til fysikk og ferdighet. Stavene er i samme lengde som til snø, men det brukes en spesiell pigg med herdet metall for å tåle slitasjen fra asfalten. Disse kan spisses med en diamantfil. Da stavbruk på asfalt kan forårsake slitasje på arm finnes det fjærdempede håndtak eller pigger til stavene.
Man bremser rulleski ved å ploge eller dra den ene skia sideveis etter seg, men det finnes også forskjellige bremseløsninger. En type bruker strømdrevne hydrauliske skivebremser som blir trådløst styrt av en hendel på stavene. En annen skivebrems kontrolleres fra bremsehåndtak via vaier. En annen type er benbrems hvilket er en arm festet til skien med en kloss på som man dytter mot bakdekket ved å flytte benet fremover, men virker ikke så godt hvis hjulet er vått. En annen benbremsmodell er festet på støvelen hvilket hjelper på balansen da den ikke forandrer tyngdepunktet på skia. En annen variant er hvor man drar i en snor som presser en metallskjerm på bakdekket, men samme som benbrems mister den en del av effekten når gummidekket er vått. Det finnes også fartsdempere som kan brukes som brems. Dette er et lite metallhjul som presses mot forhjulet og er praktisk i lange bakker eller bare hvis man vil ha litt ekstra motstand i treningen.
Rulleski brukes mest på asfalt eller annet fast dekke på grunn av de små hjulene, men det finnes også modeller for terrenget, både klassisk og skøyting. Størrelsen og bredden på hjulene er da øket og for det meste er hjulene luftfylte for bedre demping. Noen klassiske ski har da også to parallelle hjul bak for at det ikke skal bli for ustødig på f.eks. grus og for mer å ligne hvordan det er å gå i løyper på snø.
Det finnes mange rulleskiprodusenter over hele verden og også rulleskianlegg rundt om i landet som er forbeholdt rulleskiløpere.
Kristiansand
Kristiansand (inntil 1877: Christian(s)sand) er en by og en kommune i Agder fylke. Kommunen er Norges sjette største etter folketall og hadde 113,737 innbyggere pr 1. januar 2022. Tettstedet Kristiansand hadde innbyggere per 1. januar. Byen er oppkalt etter Christian IV av Danmark-Norge.
Kristiansand grenser i vest til Lindesnes, i nord til Vennesla og Birkenes, og i øst til Lillesand. De interkommunale aktivitetene i Knutepunkt Sørlandet inkluderer alle disse kommunene, samt Iveland.
Navn
Byen er oppkalt etter kong Christian IV, som grunnla byen Christianssand 5. juli 1641. I 1877 ble skrivemåten Kristiansand innført i Norges Statskalender, og samme skrivemåte ble gjort gjeldende for Kristiania og Kristiansund, og senere ble stavemåten tatt i bruk i kommunale sammenhenger. Skrivemåten Christian(s)sand, fra 1800-tallet – på 1700-tallet var det vanligst med bare én s – har vært beholdt i navn på en del bedrifter og foreninger, slik som Christianssands Bryggeri, Christianssands Byselskab, Christianssand Storband og politiske partier i byen o.a. Tidligere ordfører i Kristiansand Arvid Grundekjøn har uttalt, halvt i spøk, at byen bør endre skrivemåten til Christianssand, og foreslo samtidig å endre ordførertittelen til borgermester; han begrunnet det med at «borgermester i Christianssand har en helt annen sus enn ordfører i Kristiansand».
Natur, geografi og klima
Kristiansand ligger strategisk plassert ved Skagerrak, og før åpningen av Kiel-kanalen var området svært viktig militært og geopolitisk. Dette førte til at stedet i århundrer fungerte som militært støttepunkt, først Danmark-Norges festningsanlegg og senere som garnisonsby. Kristiansand er en innfallsport til og fra Kontinentet, med ferjesamband til Danmark og innenlands utgangspunkt for jernbanetraséen langs bunnen av Sørlandsgrabenen Kristiansand-Porsgrunn.
Denne delen av Agder tilhører det svekonorvegiske grunnfjellsskjoldet, og består av to geologiske hovedformasjoner av proterozoiske bergarter som er dannet under de gotiske og senere svekonorvegiske fjellkjedefoldingene, med sterk metamorfose i den sistnevnte. Et underlag av 1 600 – 1 450 millioner år gammel skifer, kvartsitt, marmor og amfibolitt med noe hornblendegneis, og ovenpå dette sure overflatestrukturer av både granitt og granodioritt (henholdsvis 1 250 – 1 000 millioner år gamle, og stedvis 1 550 – 1 480 millioner år gamle). Øst i kommunen starter Bamblefeltet og strekker seg østover til Grenland.
De yngste svekonorvegiske dannelsene bevitnes av større formasjoner av granitt. Det er også ganger av gabbro og dioritt, sjeldnere eklogitt. Den kaledonske fjellkjedefoldingen nådde ikke ned hit. Forkastningene går i sørvest-nordøst retning. Vulkansk aktivitet for ca. 300 millioner år siden etterlot seg ganger av diabas ved for eksempel Kroodden.
Historie
Kristiansand som by ble grunnlagt av Christian IV (Christian Quart) i 1641, da han så at den norske sydkysten ikke hadde noen betydningsfulle byer mellom Arendal i Nedenes len og Stavanger i Stavanger len.
Før steinkirken ble bygd, er det antatt at én eller kanskje to stolpekirker av tre har stått på samme sted. Utgravningene under og rundt runesteinen for noen år siden, da den ble flyttet inn i våpenhuset, har utfra gravfunn dokumentert at kirkegården må ha vært uvanlig stor allerede i høymiddelalderen. Dette betyr at området har hatt et høyt folketall i tida før svartedauden.
Allerede på 1300-1400-tallet var det en travel havn og et lite tettsted ved Otra nederst på Lund (Lahelle). Et annet viktig element i utviklingen er havnen ved Flekkerøy, som var den viktigste langs Skagerrakkysten fra 1500-tallet og som fikk sine første befestninger med fort i 1555 under Christian III. Lensherre Palle Rosenkrantz fikk i 1635 ordre om å flytte fra Nedenes og bygge en kongsgård ved Flekkerøy. Før anleggelsen av Kiel-kanalen mellom Nordsjøen og Østersjøen hadde byen meget stor strategisk betydning.
I 1734 opplevde byen sin første, og svært ødeleggende bybrann. Senere på 1700-tallet, etter den amerikanske uavhengighetskrigen, opplevde byens skipsbyggere stor vekst. Oppsvinget varte helt frem til Napoleonskrigene, som med sin blokade og sjøkrig ble et hardt slag for handelen. Danmark-Norge støttet Frankrike og var utsatt for nådeløse, britiske angrep. Historien om Terje Vigen vitner om dette. Først i 1830-årene begynte økonomien å ta seg opp, og den norske veksten i skipsfarten ble viktig for Christianssand.
En annen viktig hendelse var anleggelsen av Eg Sindssygeasyl i 1881, den andre psykiatriske sentralinstitusjonen i Norge, etter Gaustad. Det psykiatriske sykehuset trakk høyt spesialiserte leger til byen og ga også mange kvinnearbeidsplasser.
Den siste store bybrannen i 1892 la halve Kvadraturen, opp til Christianssands domkirke i aske. Kirken var gjenreist i mur etter brannen i 1880.
Med utbyggingen av vannkraft på Sørlandet ble det etter hvert etablert industri, særlig med Kristiansands Nikkelraffineringsverk AS (senere Falconbridge Nikkelverk, nå Glencore Nikkelverk) i 1910. Første verdenskrig ble, økonomisk sett, en god periode for Kristiansand, som nøytral skipsfartsby. Krisen som fulgte med paripolitikken på 1920-tallet og verdenskrisen på 1930-tallet kjentes godt også i en handelsby som Kristiansand.
Arbeiderbevegelsen hadde viktige pionerer i byen, og Leo Trotsky bodde et drøyt år i skjærgården utenfor Kristiansand i sitt eksil. Det var Arnulf Øverland som tok ham med seg fra Randesund til Ny-Hellesund i Søgne i 1936. I mellomkrigstiden ble Kristiansand et senter for intellektuelle, særlig etter at arkitekten Thilo Schoder slo seg ned i 1932.
Kristiansand ble angrepet 9. april 1940 av tyske marinestyrker og besatt av en hærstyrke på 800 mann. Under utbyggingen etter krigen ble bydelen Lund bygget videre ut, og på 1960- og 70-tallet ble Vågsbygd med delbydelene Voiebyen og Slettheia i vest bygd ut til å bli en bydel med mer enn 20 000 innbyggere. På 1980-tallet lå byens industri og næringsliv nede. Men fra andre halvdel av 1990-tallet skjøt næringslivet fart, med utvikling av bedrifter for skips- og offshoreutstyr, sikkerhetsteknologi og brønnboring.
De eldre kommunale arkivkildene for kommunen (og de tidligere kommunene) finnes i dag hos Interkommunalt arkiv i Vest-Agder (IKAVA). Dette inkluderer protokoller fra for eksempel kommunestyre, formannskap, fattigstyre, skolestyre og arkiver med blant annet personopplysninger i form av klientarkiver, skatteprotokoller, men også skoleprotokoller.
Tettsteder i Kristiansand kommune
Kristiansand kommune har flere tettsteder innenfor kommunens grenser; disse er definert av Statistisk sentralbyrå. Vest for Topdalsfjorden m/Varoddbrua finner man to av dem: Tettstedet Kristiansand hadde pr. 1. januar et folketall på. I tillegg har man Skålevik på (Flekkerøy) med innbyggere. Øst for Topdalsfjorden i tidligere Randesund kommune har man Korsvik med og Tveit med  innbyggere per 1. januar. Disse 4 tettstedene ligger i sin helhet innenfor kommunegrensene. De sørligste delene av tettstedet Vennesla ligger også i Kristiansand kommune.
Som tallene over viser, bor mesteparten av befolkningen vest for fjorden. Det er imidlertid langt flere arbeidsplasser (justert for folketall) øst for fjorden (Korsvik med oljeserviceindustri, Sørlandsparken med handel etc.), og biltrafikken dette skaper er blitt påpekt av byplanleggere som deler av grunnen til samferdselsutfordringene i kommunen.
Tettstedet plasserer Kristiansand som nr. 8 i rekkefølge blant landets tettsteder, mindre enn dobbeltbyene Skien-Porsgrunn og Fredrikstad-Sarpsborg og tettstedet Drammen.
Delområder
SSB har delt inn Kristiansand kommune i 18 delområder og 130 grunnkretser for statistiske formål.
Kristendom
Kristendom er en monoteistisk religion utgått fra jødedommen basert på livet og læren til Jesus Kristus. 1,9–2,4 milliarder av jordens befolkning regnes som kristne, og i sine forskjellige avskygninger er den verdens største religiøse trosretning, enda den opplever tilbakegang i den vestlige verden, men framgang i Afrika og store deler av Asia.
Kristiansand
Delområder
Vågsbygd er den største bydelen i befolkning mens Oddernes er den største bydelen i areal. Kvadraturen er minst i areal og folketall.
Kristendom
Kristendommen tror på en treenighet der Faderen, Sønnen (Jesus) og Den hellige ånd er ulike personer i guddommen, samtidig som det er en Gud. Det sentrale dogmet er at Jesus Kristus døde og stod opp igjen fra de døde etter tre dager, og at mennesket gjennom dette kan bli frelst og få evig liv.
Kristiansand
Kommuneutvikling
Byplanen som Christian IV godkjente i 1641 gav rom for 15 000–20 000 innbyggere, og det tok nesten 300 år før byen nærmet seg dette. Den første utvidelsen av grensene kom etter 280 år, da byen ved lov av 14. juni 1921 ble tillagt ca. 2,75 km² av Lund, som til da hadde tilhørt Oddernes kommune.
Kristendom
Kristendommen er en abrahamittisk religion som startet som en av mange apokalyptiske bevegelser i Israel på Jesu tid. Troen på Kristus spredte seg til det gresk-romerske kulturområdet, og ved keiser Konstantin den stores omvendelse til kristendommen i 312 og Milanoediktet året etter ble det innført trosfrihet for de kristne. Ediktet i Thessaloniki i 380 var et vesentlig skritt mot at kristendommen ble romersk statsreligion. Gjennom kristen misjon ble kristendommen spredt nordover i Europa, og rundt år 1000 var omtrent hele det europeiske kontinent kristnet. Samtidig møtte kristendommen sterk konkurranse fra et ekspansivt islam, som underla seg kristne områder i Midtøsten, Lilleasia og Nord-Afrika. Gjennom misjonsvirksomhet ble kristendommen spredt til Asia og ved utvandring til Amerika. I nyere tid har kristendommen nådd Afrika sør for Sahara.
Kristiansand
Kommuneutvikling
Med virkning fra 1. januar 1965 ble alle de omliggende kommuner – Oddernes, Randesund og Tveit – slått sammen med Kristiansand. Den nye «storkommunen» Kristiansand fikk da et innbyggertall på vel 50 000.
Den 1. januar 2020 ble kommunene Søgne og Songdalen innlemmet i Kristiansand kommune.
Kristendom
Kristendommen i Norge
Kristendommen var trolig kjent i Norge allerede på 800-tallet. Etter flere misjonsfremstøt kom det avgjørende gjennombruddet under Olav den hellige da kristendommen ble norsk statsreligion.
Kristiansand
Kristiansandregionen
Kristiansandregionen består av kommunene Birkenes, Iveland, Kristiansand, Lillesand, Lindesnes og Vennesla og har en befolkning på 166,830 innbyggere (2020).
Det bor om lag 87.000 (2019) innbyggere i Kristiansand kommunes tettsteder. Det peker kommunen ut som et markant befolkningstyngdepunkt mellom Porsgrunn/Skien i nordøst og Stavanger/Sandnes i vest. Pendlerområdet med Kristiansand som sentrum (storbyområdet eller metro-området på engelsk) strekker seg også videre ut enn de 7 kommunene som er i Kristiansandregionen, da man kan komme seg vesentlig lenger fra Kristiansand sentrum ved en times pendling enn til disse nabokommunene, noe begrepet Agderbyen sammenfatter. Dagens grense for pendleromland avgrenses av Vigeland i Lindesnes i vest og Tvedestrand i øst).
Kristendom
Kristendommen i Norge
Etter reformasjonen (1536–1537) ble den evangelisk-lutherske konfesjon norsk statsreligion med Kongen som øverste kirkestyre.
Kristiansand
Dyreparken
Kristiansand er kjent som «sommerby», med stor tilstrømming av turister i sommermånedene. Spesielt Dyreparken trekker mange tilreisende. Dyreparken er den nest mest besøkte turistattraksjonen i Norge, bare slått av Holmenkollen. I 2013 hadde parken 870 000 besøkende.
Kristendom
Kristendommen i Norge
Kristendom er den største tros- og livssynsgruppen i Norge i dag.
Kristiansand
Festivaler
Norges største musikkfestival, Quartfestivalen, ble arrangert i Kristiansand i begynnelsen av juli hvert år fra 1991. Festivalen strakk seg over fem dager, og hadde konserter på store scener på Odderøya, samt på en del mindre scener rundt om i byen. Quartfestivalen satset hvert år på å få store, internasjonale artister til festivalen. I tillegg var festivalen kjent for å stadig booke artister som var på vei til internasjonale gjennombrudd. Det er ikke få av dagens store stjerner som tidligere har opptrådt på Quartfestivalens mindre scener. Sommeren 2007 fikk festivalen sterk konkurranse fra Hovefestivalen på Tromøya og boet gikk til skifteretten i begynnelsen av juni 2008. I 2009 ble festivalen igjen arrangert, da under navnet Quart. Også dette konseptet endte i skifteretten.
Det arrangeres flere andre festivaler i Kristiansand av mindre format, som Protestfestivalen, Punkt-festivalen, Southern Discomfort i september og Dark Season i oktober.
Kristendom
Troslære
Selv om de kristne i dag, som følge av historiske begivenheter og teologiske uenigheter, ikke lenger er samlet i ett, men en rekke ulike kirkesamfunn, eksisterer det en enighet om noen grunnleggende kristne dogmer og som er sammenfattet i de økumeniske trosbekjennelser, dvs. Apostolicum, Nicaenum og Athanasianum. Flere kirkesamfunn som gnostiske kristne, Jehovas vitner og mormonerne har likevel avvikende trosoppfattelser, som ikke støttes av de store kirkesamfunnene. Et minste felles grunnlag må sies å være bekjennelsen til Jesus Kristus som Guds sønn som døde og oppstod for menneskenes frelse.
Kristiansand
Symfoniorkester
Kristiansand Symfoniorkester har ca. 65 heltidsansatte musikere. Giordano Bellincampi er sjefsdirigent fra 2013.
Kulturhuset «Kilden»
Et nytt teater- og konserthus, «Kilden», ble åpnet i januar 2012.
Bildekunst
I Kristiansand ligger også Sørlandets Kunstmuseum. Museet er det andre, store, regionale kunstmuseum i Norge. Sørlandets kunstmuseum ligger i sentrum av Kristiansand i lokaler som tidligere rommet Kristiansand katedralskole. Museet er en stiftelse, og den ble opprettet i 1995, med de daværende fylkene Aust-Agder og Vest-Agder som initiativtakere sammen med Kristiansand kommune og Christiansands billedgalleri. Museet arbeider både med billedkunst og kunsthåndverk.
Kristendom
Monoteisme og treenighetslære
Kristendommen er monoteistisk; det vil si at den bekjenner at det finnes bare én gud. Denne gud er himmelens og jordens skaper, Abrahams, Isaks og Jakobs Gud som beskrevet i Det gamle testamentet, og den Gud som i de siste tider åpenbarte seg i sin sønn Jesus Kristus og gjennom Den hellige ånd, som beskrevet i Det nye testamentet.
Eurabia
Eurabia var opprinnelig navnet på et tidsskrift, men brukes nå mest i forbindelse med en konspirasjonsteori. Den er mest kjent gjennom den jødiske forfatteren Bat Ye'or (pseudonym for Gisèle Littman, født Orebi) og bygger på en forestilling om en påstått fremtidig islamisering av Europa. Forskerne Marján og Sapir beskriver Eurabia-teorien som en «ekstremistisk konspirasjonsteori, som går ut på at Europa og de arabiske landene vil slutte seg sammen for å gjøre livet umulig for Israel og islamisere det gamle kontinentet».
Kristiansand
Bildekunst
Museet driver en utstrakt kunstfaglig virksomhet som bl.a. omfatter utstillinger av den faste samlingen, temporære samtidskunst-utstillinger og vandreutstillinger til skoler og barnehager. Stiftelsen skal arbeide for å skape interesse, kjennskap og kompetanseheving i forhold til billedkunst, kunsthåndverk og andre visuelle uttrykksformer. Museets samlinger bygger på kunst som tilhørte Christiansands billedgalleri.
Kristendom
Monoteisme og treenighetslære
Alle store kirkesamfunn definerer Guds vesen og person ut fra treenighetslæren, slik den er formulert i den nikenske trosbekjennelse. Ifølge denne forstås Guds vesen som ett og udelelig, men at han eksisterer i tre personer, Far, Sønn og Ånd. Personene i treenigheten skal verken adskilles eller sammenblandes. Ifølge kristen bekjennelse utgår Sønnen og Ånden fra Gud, og de tre er ett og av samme vesen som Faren. Sønnen og Ånden har således alltid eksistert samtidig med Faren (Nicaenum: «før alle tider..», altså fra evighet av) og som objekt for Farens kjærlighet. Gud er én, men da Farens vesen er kjærlighet, kan han ikke være sitt eget vesen uten å ha et objekt for sin kjærlighet, nemlig Sønnen. Sønnen står imidlertid ikke utenfor Faren, da alt er ett i Faren og utgår fra ham. Relasjonen mellom Faren og Sønnen består i og gjennom Ånden. Av samme grunn som at Faren er kjærlighet, skapte han mennesket i sitt bilde for at det skulle leve i fellesskap med ham.
Eurabia
Tilhengerne av denne konspirasjonsteorien hevder at det politiske etablissementet i Europa utøver appeasementpolitikk overfor den Den arabiske verden, og at dette leder til at europeiske ikke-muslimer blir en politisk og demografisk minoritet i fremtidens Europa. Ifølge denne teorien blir europeiske land systematisk islamisert gjennom planlagt immigrasjon fra muslimske land. Kjernen i teorien er at den politiske eliten i Europa opptrer som forrædere. For å få kjøpt olje fra de arabiske landene lar de disse oversvømme Europa med muslimske innvandrere, slik at Europa blir islamisert.
Kristiansand
Bildekunst
Christianssands Kunstforening, som nå har tatt navnet Kristiansand Kunsthall, er en av Norges eldste og største kunstforeninger, grunnlagt i 1881. Kunstforeningen er en medlemsstyrt forening, delvis finansiert med offentlige midler. Kristiansand Kunsthall er et moderne utstillingssted for samtidskunst og besitter ca. 650 m² utstillingslokale i Kristiansand sentrum. Foreningen startet oppbyggingen av Det Faste Galleri i 1902. Det bestyres av kunstforeningens styre, og er i dag deponert i Sørlandets Kunstmuseum.
Kristendom
Monoteisme og treenighetslære
Den teologiske uenighet om treenighetslæren forklarer hvordan relasjonene mellom de tre personer skal forstås. Denne uenigheten har eksistert fra den første kristne tid og er fortsatt anfektet av enkelte kirkesamfunn samt av kritikere av kristendommen, som i treenighetslæren ser en skjult form for polyteisme – flerguderi. Poenget i treenighetslæren er imidlertid å fastholde enheten i flerheten. Gjennom trosbekjennelsens avvisning av både å sammenblande og atskille personene i treenigheten, fastholdes en forståelse av Gud som et stort og uutgrunnelig mysterium som den menneskelige tanke ikke kan fatte.
Eurabia
Høyere fødseltall hos muslimske immigranter, enn hos den etniske befolkningen skal være viktige pådrivere for tilslutning til Eurabia-teorien. Tilsvarende argumentasjoner er benyttet om andre folkeslag i tidligere tider og om andre folkegrupper.
Kristiansand
Annet
I 2007 vant Kristiansand kommune prisen «Norges kulturkommune» som er innstiftet av Norsk kulturforum, og deles ut hvert annet år.
Eurabia
Tilhengerne av teorien regner kristendommen eller nasjonal egenart som truet og tolker uttrykk for islamsk kultur i eget land, som for eksempel islamistisk symbolikk i form av moskébygging, som en del av en etter sigende islamiseringsprosess. Tilhengere av eurabiateorien har også benyttet uttrykkene «dhimmier», eller «dhimmitude», om personer de mener støtter politikk og holdninger som fører til vestlige samfunn underkaster seg muslimer og islamske verdier.
Kristendom
Monoteisme og treenighetslære
Treenighetslæren er ikke eksplisitt uttrykt i Bibelen, men er et resultat av teologisk gjennomtenkning av den Gud som åpenbarer seg der. I Oldkirken og fram til den endelige presisering av Guds vesen og person i den nikenske trosbekjennelse eksisterte det flere konkurrerende lærer som stod i konflikt til den som endelig ble vedtatt. I dag finnes det fortsatt enkelte grupper innen kristenheten som har avvisning av treenighetslæren som en sentral del av sin teologiske selvforståelse. Blant de mest fremtredende er unitarer og Jehovas vitner, som begge helt avviser treenighetslæren. Andre kristne trossamfunn anser disse for å være i grenseland av hva som på dogmatisk grunnlag kan defineres som et kristent trossamfunn.
Kristiansand
Annet
Cultiva er en selveiende stiftelse som skal forvalte kapitalen etter at bystyret valgte å selge kommunens eierandeler i Agder Energi til Statkraft. Stiftelsen har hatt fokus på kunst, kultur, kreativitet og kompetansebygging og støttet prosjekter på disse feltene i Kristiansand inntil finanskrisen førte til at virksomheten måtte reduseres til et minimum i 2011.
Fiskebrygga i Kristiansand er meget populær i sommermånedene. På 1990-tallet ble området restaurert. Det var tidligere et tradisjonelt fiskemottak, men har i dag restauranter, brygger og bebyggelse med trefasader. Området ligger på begge sider av Gravane-kanalen, som skiller sentrum fra Odderøya. På kanalen er det et yrende båtliv i sommerukene.
Heinz Winckler
Han var den eldste av tre søsken, født i Stellenbosch. Etter å ha vunnet Idol i juni 2002 sluttet han på juss-studier og satset på en artistkarriere. I Idol-finalen sang han blant annet Once In A Lifetime skrevet av Stig van Eijk, som også var debutsinglen og solgte til dobbel platina.
Heinz Winckler deltok i World Idol i 2003 som Kurt Nilsen vant, og kom der på 4.-plass.
Eurabia
Konspirasjonsteorien om Eurabia ble kjent for et større publikum som følge av Anders Behring Breiviks terrorangrep i Oslo, som han i sitt manifest begrunnet med en kamp mot et påstått Eurabia.
Kristendom
Jesus Kristus
Ordet kristen betyr «tilhører Kristus» eller «av Kristus». Etter kristen bekjennelse er Jesus inkarnasjonen av Gud, det vil si at Gud ble menneske i Kristus, og at han var den Messias som er spådd i Det gamle testamentet. (Kristus er en gresk form av Messias, som betyr «den salvede»). Etter klassisk kristen forståelse er Jesus Guds åpenbaring av seg selv «i de siste tider...» Med dette forstås at Guds inkarnasjon i Jesus innvarsler et tideverv i historien som markerer avslutningen av Guds frelsesplan for menneskene. Ved sin himmelfart har Jesus inntatt sin himmelske kongetrone hvor han regjerer sammen med Faren inntil han ved tidens opphør skal vende tilbake til jorden for å dømme levende og døde. Kristendommens historiske æra forstås som et «allerede nå, men ennå ikke» – en mellomfase der det som er oppfylt i Kristus venter på sin fullbyrdelse ved tidens opphør, da Guds rike skal bryte frem i hele sin fylde og Gud skal «bli alt i alle».
Eurabia
Formidlere og tilhengere
Kjente tilhengere av teorien er Bat Ye'or, Robert Spencer, Pamela Geller, bloggeren Fjordman, og Anders Behring Breivik. Den norske bloggeren Fjordman, som utgav blant annet en bok på eget forlag med tittelen Defeating Eurabia, ble kjent etter terrorangrepene i Norge i 2011.
Blant medier som formidler teorien om Eurabia er private blogger og nettsteder som Jihad Watch, The Brussels Journal, Gates of Vienna, Atlas Shrugs og Daniel Pipes.
Eurabia-litteraturen
Med Eurabia-litteraturen menes gjerne bøker og andre skriftstykker som er laget av konspirasjonsteoriens tilhengere. Denne litteraturen er meget omfangsrik – ikke bare i form av nettsider og kommentarer. Også antall bøker er betydelig; Robert Spencer alene har etter eget utsagn skrevet åtte. Men en stor del av Eurabia-litteraturen er avskrifter av og/eller en hyldest til andre forfattere innen sjangren. For eksempel er en stor del av Anders Behring Breiviks 1518 siders «manifest» (hvor ordet Eurabia forekommer 171 ganger) skrevet av Fjordman.
Den britiske spaltisten Johann Hari har sammenlignet Fallacis og Ye’ors forfatterskap med det antisemittiske falskneriet Sions vises protokoller.
Kritikk
Eurabia-konspirasjonsteorien er kritisert fra ulike hold.
Kritikk fra forskere og statistikere
Forskerne Marján og Sapir beskriver Eurabia-teorien som en «ekstremistisk konspirasjonsteori, som går ut på at Europa og de arabiske landene vil slutte seg sammen for å gjøre livet umulig for Israel og islamisere det gamle kontinentet». Demografisk statistikk viser dessuten at Eurabia-tilhengerne overdriver med sine påstander om høy barneproduksjon blant muslimer (som når det hevdes at muslimske kvinner i Frankrike får 8,1 barn i gjennomsnitt) – og at barn av innvandrere selv ikke får vesentlig flere barn enn gjennomsnittet i befolkningen.
Kristendom
Jesus Kristus
Synet på Jesus er i majoriteten av kristen teologi definert i den såkalte «tonatur-lære». Jesus er "sann Gud og sant menneske", han er to naturer i ett udelelig vesen. Han er ikke litt det ene og litt det andre, men sann Gud gjennom å være sant menneske og sant menneske gjennom å være sann Gud. Han er fullt menneske i sin guddommelighet og fullt gud i sin menneskelighet. Den oldkirkelige Ireneus av Lyon, som representerte det seirende synet innen den tidlige kirke, uttrykker dette dogmet slik: «Gud ble menneske for at mennesket skulle bli gud». Dette synet er antidualistisk. Guddommelig og menneskelig er ikke motpoler på en akse, men oppfyllelsen av hverandre.
Eurabia
Kritikk fra forskere og statistikere
Enkelte kritikere har funnet påfallende likhetstrekk mellom Eurabia-teorien og den nazistiske ZOG-konspirasjonsteorien (av Zionistic Occupation Government), bortsett fra at jødene er erstattet med muslimer som hovedfiender. «Felles for de mer ytterliggående variantene av ekstremismen» er, ifølge forskeren Katrine Fangen ved Universitetet i Oslo, «at det konstrueres konspirasjonsteorier om bestemte grupper mennesker.» På den måten fremstilles Eurabia-tilhengere som en mer moderne form for høyreekstremisme eller fascisme enn den klassiske nazisme.
Kristendom
Jesus Kristus
Divergerende syn på Jesus har vekslet mellom å fornekte eller underbetone enten hans menneskelighet eller hans guddommelighet. De første heretikere (kjettere) var en kristen gren av gnostisismen som ble kalt doketister. Disse nektet for at Gud kunne ikle seg materiell skikkelse og følgelig at Jesus hadde dødd på korset. Det materielle representerte innenfor gnostisismen en laverestående eksistensform som var uforenlig med guddommelighet. Jesus la derfor av seg sin menneskelige natur og antok en guddommelig. Jesus død var en tilsynelatende død, og det var bare mennesket i ham som døde, ikke den guddommelige. Dette ble avvist av kirken. På motsatt side stod nestorianerne som skilte de to naturer i to selvstendige vesener og tilordnet Jesu egenskaper til enten den menneskelige eller den guddommelige natur. Arianerne hevdet at Jesus var et skapt vesen, og den første og største av alle skapte vesener, men ikke guddommelig. Faren og Sønnen er vesensforskjellige. Formuleringen «født, ikke skapt, av samme vesen som Faren...» i Nicaenum er direkte myntet på arianismen. Arianismen hadde lenge meget stor oppslutning, særlig i øst samt i germanske områder, også lenge etter at den ble fordømt på kirkemøtet i Nikea i 325. En annen divergerende retning var de såkalte monofysittene som også avviste tonatur-læren og fastholdt at Jesus bare hadde én natur, den guddommelige. Monofysittismen ble avvist på kirkemøtet i Khalkedon i 451. Monofysittismen fikk gjennomslag i kirkesamfunn som fortsatt eksisterer, men som tidlig ble skilt fra den øvrige kristenhet og som frembyr både distinkte særtrekk og slående likhetstrekk med dagens katolske kirker. Dette gjelder den armenske apostoliske kirke og den koptiske kirke i Egypt og Etiopia.
Kristiansand
Annet
Porto Franco – Kristiansands kulturelle frihavn – var et av pilotprosjektene i Verdiskapningsprosjektet til Riksantikvaren, som pågikk fra 2006 til 2010.
Kristendom
Jesus Kristus
I den katolske kirke har også jomfru Maria en spesiell plass, da de mener at hun var utvalgt og opphøyet allerede fra fødselen av for å kunne bære frem Guds sønn. Hun er imidlertid på ingen måte guddommelig, men kalles ofte Theotokos, "Gudfødersken", fordi hun var mor til den inkarnerte Gud. Det finnes en rekke kontroversielle dogmer om Maria, blant annet at hun ble født uten arvesynd. Denne læren anerkjennes ikke av protestantiske kristne.
Heinz Winckler
Diskografi
Album
Kristendom
Jesus Kristus
Blant nåværende kristne trossamfunn er det først og fremst Jehovas vitner som representerer et divergerende syn på Jesus. Ifølge denne trosretningen er Jesus guddommelig, men ikke Gud. De ser på ham som Guds første skapning og at han steg ned til jorden og ble opphøyet til et åndelig vesen etter sin død.
Et annet divergerende syn på Jesus er den kenotiske lære som utspringer av spørsmålet hvor gjennomgående Jesu menneskelighet var. Utgangspunktet for en slik lære er da at Jesus måtte fravike hele eller deler av sin guddommelighet idet han ble inkarnert som et menneske, og at han ved sin død fikk gjenopprettet sin fulle guddommelighet. Imidlertid utspringer det fra dette synet også oppfatninger om at Jesus ble inkarnert som et menneske med arvesynd, men at han gjennom fornektelse av arvesynden gradvis gjenvant sin guddommelighet, og en følgelig åpning for at ethvert menneske kan oppnå guddommelighet. Dette synet støttes ikke av tradisjonell kristologi, da det i prinsippet fornekter tonatur-læren i den forstand at Jesus ikke kunne være fullkomment guddommelig og fullkomment menneskelig samtidig. Dogmen om delvis guddommelighet og delvis menneskelighet bryter også med tonatur-læren. I motsetning til det motstående divergerende syn i monofysittismen, gir denne tolkningen likevel rom for at Jesus kunne være både fullt ut guddommelig og fullt ut menneskelig, men altså ikke samtidig.
I noen få kirkesamfunn og tverr-religiøse livssyn (samt noen livssyn som ligger i grenseland av hva som tradisjonelt regnes som kristendom) oppfattes Jesus som et menneske og en profet, men ikke guddommelig på noen måte som klart skiller ham fra andre mennesker. I motsetning til muslimene som sidestiller Jesus med de gammeltestamentlige profeter, kan Jesus tillegges en status som den øverste eller endelige profet som markerer et nytt tidsskille og innførselen av kristendommen. Parallelt med denne oppfatningen regnes gjerne fortellingene om Jesu oppstandelse, himmelfart og mirakler ikke som troverdige. Jomfrufødselen avvises som regel også av disse, og det forsvares gjerne utav Bibelens egne slektsoppregninger der Jesus regnes som sønn av Josef. Et annet poeng som gjøres for å forfekte at Jesus ikke var guddommelig, er at han kunne dø den legemlige død på korset. All den tid det oppfattes at et guddommelig vesen verken fødes eller dør, menes det at Jesus umulig kunne dø dersom han hadde vært guddommelig. Ytterligere blir Jesu utrop før han dør – «Min Gud, hvorfor har du forlatt meg?» – tolket som Jesu innrømmelse av sin manglende guddommelighet og menneskelige begrensning.
Antropologi - menneskesynet i kristendommen
Antropologi og teologi er i kristendommen sammenvevde størrelser. Mennesket er i kristen tro skapt «i Guds bilde» (Imago Dei) og som «lite ringere enn ham». I uttrykket «i Guds bilde» innforstås at mennesket er guddommelig. Skapelsen av mennesket, ja, av hele skaperverket, er således en del av Guds inkarnasjon der han realiserer sitt eget vesen. Sagt på en annen måte: Gud kan ikke være Gud uten også å være materiell. Mennesket er derfor skapt i Kristi (Sønnens) bilde, og er som Sønnen «elsket av Gud fra evighet av». Sagt med religionsfilosofisk terminologi er Gud både transcendent og immanent - han er hellig og høyt opphøyet, men også allestedsnærværende og til stede i hvert minste atom.
For at mennesket skulle kunne besvare Guds kjærlighet som en likeverdig, slik bruden besvarer brudgommens, fikk mennesket sin frie vilje. Mennesket avviste imidlertid Guds kjærlighet gjennom Adam og Eva sin synd og valgte i stedet egenkjærligheten. Synd forstås i kristendommen som frafall fra Gud, som i sin innerste betydning består i egosentrisme i dette begrepets mest konkrete betydning. Mennesket er, sagt med Augustins ord, innkrøkt i seg selv «incurvatus in se» og henfallen til det onde. Gjennom Adam og Eva sin synd har menneskenaturen pådratt seg en skade som medfører at mennesket er skilt fra fellesskapet med Gud og satt ut av stand til å se og erkjenne ham ved egen hjelp. Dette kalles i kristendommen for arvesynd. Arvesynden er ikke et resultat av den enkeltes personlige handlinger, men en iboende skade i mennesket fra fødselen av som får konsekvenser på alle plan, ikke bare for mennesket, men for hele skaperverket. Gjennom arvesynden er døden kommet inn i verden og det onde er blitt gitt makt til å ødelegge og bryte ned det Gud har villet og skapt.
Det råder uenighet mellom kirkesamfunnene om hvordan arvesynden nærmere skal forstås. Augustin som utviklet arvesyndsbegrepet, hevdet at mennesket på grunn av Adam og Eva sin synd er ute av stand til å gjøre det gode og dermed hjemfallen til evig straff, men at Gud hadde utvalgt noen få som skulle få del i frelsen gjennom Jesus Kristus – den såkalte predestinasjonslæren.
Dette synet har aldri blitt anerkjent innen den romersk-katolske og den ortodokse kirke. Ifølge romersk-katolsk teologi medfører arvesynden at menneskenaturen er skadet, men uten at vår gudbilledlighet dermed er utradert. Mennesket har også mulighet til å velge det gode, og siden Gud er all godhets kilde, peker dette i siste instans tilbake til Gud. Martin Luther, derimot, og de protestantiske kirker sluttet seg til Augustin og hevder at mennesket er ubehjelpelig henfallen til det onde også når det gjør godt. Mennesket kan bare unnslippe straff gjennom å frikjennes fra den dom det fortjener. En slik frikjennelse gis alene ved å bli rettferdiggjort gjennom troen på at Jesus ved sin død har sonet straffen på menneskenes vegne. Dermed har Gud gjennom sin suverene nåde åpnet veien for mennesket tilbake til seg. Den østlige ortodokse kirke hevder i hovedsak et romersk-katolsk syn. Katolsk versus protestantisk menneskesyn kan med en viss rett beskrives som et optimistisk versus et pessimistisk menneskesyn.