cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Birmingham
Historie
Under den industrielle revolusjon nøt byen godt av kull- og jernforekomster i nærheten, samt at det allerede fantes mye god arbeidskraft. Den kunne derfor vokse til et stort indudstrisenter. I begynnelsen av det 19. århundre ble Birmingham sentrum i det britiske kanalnettverket, og senere i jernbanenettverket.
I viktoriansk tid vokste befolkningen til over en halv million, og byen ble dermed den nest største i Storbritannia. Den fikk status som city i 1889.
Under andre verdenskrig ble byen kraftig bombet, og sentrum måtte derfor renoveres og gjenoppbygges i 1950- og 1960-årene. Birmingham ble etter dette ofte beskrevet som en «betongjungel», og ble jevnt over omtalt som en stygg by.
I senere år har sentrum blitt grundig renovert, blant annet med små grønne lunger, restaurering av gamle gater, bygninger og kanaler, og fjerning av upopulære fotgjengerunderganger.
Asbjørn
Asbjørn er et mannsnavn, av norrønt Ásbjǫrn. Navnet er en sammensetting av ordene áss og bjǫrn.
Med et slikt navn skulle bæreren få gudens og bjørnens egenskaper og styrke. Navnedagen til Asbjørn er 10. mai. De to navnene Espen og Esben er varianter av Asbjørn.
Åge Bernhard Grutle
Åge Bernhard Grutle (født 19. juni 1952 på Bømlo) er en norsk diplomat.
Grutle er utdannet med mastergrad i sovjetiske studier fra Columbia University i New York. Han gikk i 1978 inn i utenrikstjenesten og har vært stasjonert ved ambassadene i Seoul, Moskva, Tokyo og Helsingfors. Grutle var fra 1999 til 2003 ekspedisjonssjef for multilaterale avdeling i Utenriksdepartementet. I 2005 ledet han departementets interne granskning av håndtering av katastrofen som følge av tsunamien i Asia i desember 2004. Han har også arbeidet i Stortingets administrasjon.
Inntil han tiltrådte stillingen som hoffsjef, var Grutle siden 2004 Norges ambassadør i Tokyo. Grutle etterfulgte i 2009 Rolf Trolle Andersen i stillingen som hoffsjef. I mars 2015 ble han i statsråd utnevnt til ambassadør i Finland, samtidig som det ble gjort kjent at han etterfølges som hoffsjef av Gry Mølleskog. Han innehadde den stillingen til 2019.
Asbjørn
Utbredelse
I nyere tid har navnet vært mest populært som døpenavn i perioden 1900-1950, med en topp i 1924. Det var i 2005 ca. 8100 personer som het Asbjørn i Norge.
Åge Bernhard Grutle
Grutle ble i 2015 utnevnt til storkors av St. Olavs Orden «for fortjenstfullt virke i Kongefamiliens tjeneste». I 2005 ble han utnevnt til kommandør av Den Kongelige Norske Fortjenstorden. Etter endt tjeneste som ambassadør i Japan ble Grutle tildelt storbånd av Den oppadstigende sols orden. I 2011 mottok han storkorset av Litauens fortjenstorden i forbindelse med statsbesøk fra Litauens president.
Øst-Karelen-opprøret
Den finsk-sovjetiske konflikten 1921–1922 (russisk: вторжение финских войск в Карелию), eller Øst-Karelen-opprøret (finsk: Itäkarjalaisten kansannousu) brøt ut da karelske opprørere, geriljaer og finske frivillige begynte å gjøre opprør i Øst-Karelen den 6. november 1921. Konflikten tok slutt den 21. mars 1922, da Finland og Sovjet-Russland ble enige om en fredsavtale for å sikre fred langs den finsk-sovjetiske grensen, og Øst-Karelen oppnådde dermed ikke sin uavhengighet. Konflikten blir i Finland ansett som en Heimosodat – de finske vennskapskrigene.
Håvard Tveite
Håvard Tveite (født 5. mars 1962, død 30. mai 2021) var en norsk geomatikkforsker og orienteringsløper fra Ås i Akershus.
664 Judith
664 Judith er en asteroide i det ytre av hovedbeltet. Den ble oppdaga den 24. juni 1908 av August Kopff fra Landessternwarte Heidelberg-Königstuhl i Heidelberg. Den er oppkalt etter Judit fra Judits bok, en av Bibelens apokryfiske bøker.
Håvard Tveite
Han var to ganger verdensmester i o-stafett for Norge, i 1987 og 1989, og vant dessuten sølv og bronse i andre o-stafettverdensmesterskap, i henholdsvis 1991 og 1997. Individuelt hadde han en bronsemedalje fra verdensmesterskapet 1989. Tveite vant orienteringsverdenscupen sammenlagt i 1990, og ble nummer tre i 1988. I løpet av perioden 1985–2002 vant Tveite i alt tyve norgesmesterskap i orientering: tre i langdistanse, to i mellomdistanse, syv i ultralangdistanse, ett i sprint, tre i nattorientering og fire i stafett. Han var aktiv friidrettsutøver, med to norgesmesterskap i tyve km terrengløp, og med 29.33 på titusenmeter som beste tidsresultat.
Håvard Tveite var geomatikkforsker ved Norges miljø- og biovitenskapelige universitet (NMBU), og bror av oversetteren og musikeren Tor Tveite.
Suba
Suba er en bydel (localidad) nord i Bogotá i Colombia. Det har i overkant av 900 000 innbyggere og et areal på 43,72 km². Suba har flere grønne områder, spesielt høydedraga Suba og La Conejera.
Navnet Suba kommer fra ordet zhuba, som er muisca og betyr «ansiktet mitt».
Colombias fjerde største kjøpesenter Centro Comercial Santafé ligger i Suba.
Nürnberg rådhus
Nürnberg rådhus ble bygd i perioden 1332 til 1340 i den tyske byen Nürnberg og var den største sekulære bygningen «nord for alpene».
St. Kasimir kirke i Warszawa
St. Kasimir kirke (polsk Kościół św. Kazimierza) er en kirke ved Nybytorget i Nybyen i Warszawa.
Nürnberg rådhus
Fra 1616 til 1622 ble bygningen utvidet av Jacob Wolff.
St. Kasimir kirke i Warszawa
Historie
Kirken var opprinnelig residensen til Adam Kotowski, stolniken av Wyszogród. I 1688 ble residensen kjøpt av dronning Maria Kazimiera Sobieska, og omformet til en kirke og et kloster for de benediktinske søstrene hun hadde brakt til Polen. Både kirken og klosteret ble tegnet av den nederlandske arkitekten Tylman van Gameren i palladiansk stil. I 1692 ble kirken dekket til med en kuppel og tatt i bruk av de troende. Alteret ble utformet etter de noe forandrede tegningene til Tylman, og innviet i 1715.
Nürnberg rådhus
I 1649 ble avslutningen av tredveårskrigen feiret i denne bygningen med en fredsbankett.
St. Kasimir kirke i Warszawa
Historie
I 1740 ble et barokkloster bygd ved kirken, finansiert av Radziwiłł-familien og tegnet av den italienske arkitekten Antonio Solari.
Nürnberg rådhus
Under det tredje riket ble rådhuset brukt til mottakelser i forbindelse med rikspartidagene.
St. Kasimir kirke i Warszawa
Historie
I 1794 begynte nedgangstidene for kirken etter Polens delinger. Klosteret mistet mesteparten av sine eiendeler, og taktildekningen til kirken ble rekvirert. Kirken ble betydelig skadd etter et lynnedslag i 1855. Oppusningen begynte i 1873. I årene 1882–1884 ble kirken dekt med stukkatur og kuppelen ble renovert under ledelse av Władysław Kosmowski.
Under andre verdenskrig ble kirken i likhet med den nærliggende St. Jacek kirke brukt som sykehus og bombet av de tyske styrkene. Den 31. august 1944 ble fire prester, 36 nonner og over ett tusen sivile som skjulte seg i kirkekryptene drept av tyskerne. Både kirken og klosteret ble jevnet med jorden. Etter krigen ble kun kirken gjenoppbygd, i årene 1947–1953.
Nürnberg rådhus
Hele bygningen ble ødelagt av bomber i 1945, men ble rekonstruert i perioden fra 1956 til 1962.
Limburg (Nederland)
Historie
I mange hundreårer skiftet Limburg stadig eiere på grunn av deres strategiske plassering. Romerriket, Spania, Preussen, Habsburgmonarkiet og Frankrike har alle styrt Limburg. I 1673 ga Ludvig XIV av Frankrike personlig ordre til sine styrker om beleire Maastricht. Under beleiringen forsvant en av brigadegeneralene hans, grev Charles d'Artagnan og han ble siden en stor romanfigur i romanføljetongen De tre musketerer av Alexandre Dumas (1802–1870). Limburg var også stedet for mange slag under åttiårskrigen (1568–1648) hvor De forente Nederlandene til slutt drev ut spanjolene. De fleste innbyggerne i Limburg støttet spanjolene ettersom de selv var katolikker.
Etter Napoleonskrigene ble Det forente nederlandske kongedømme opprettet i 1815. Det ble opprettet en ny provins kalt Maastricht, etter administrasjonssenteret. Den første kongen, Vilhelm I ønsket ikke at navnet Limburg skulle forsvinne og insisterte på å endre navnet på provinsen til dette.
Da belgierne rev seg løs fra kongedømmet etter den belgiske revolusjonen i 1830 ble provinsen Limburg først delvis under belgisk styre. Etter Londontraktaten i 1839 ble provinsen delt i to og den østlige delen gikk til Nederland mens den vestlige delen inngikk i Belgia, en inndeling som fortsatt eksisterer.
Politikk
Het Gouvernement huser Limburgs parlament og regjeringen. Bygningen ligger på en øy i elven Maas. Bygningen ble åpnet av Dronning Beatrix in 1986. Maastricht-traktaten ble undertegnet i bygningen den 7. februar 1992.
Kultur
I Nederland og Belgia er Limburg kjent som burgundisk, det vil si: Limburgere nyter livet.
Geografi
De sørlige områdene av provinsen skiller seg en god del fra resten av landet og er en av de få regionene som har åser. Det høyeste punktet i Nederland, Vaalserberg, ligger på grensen mellom Nederland, Belgia, og Tyskland. Den viktigste elven er Maas som renner gjennom hele provinsen fra nord til sør. Overflaten i Limburg er stort sett dannet av avleiringer fra Maas og består av elveleie, frodig leirjord og store avleiringer av grus. I det nordlige området som lengre borte fra elveleiet består jordsmonnet av sand og torv. De store byene i provinsen er hovedstaden Maastricht i sør, og storbyområdet Sittard-Geleen og Heerlen.
Viena-ekspedisjonen
Viena-ekspedisjonen (finsk: Vienan retkikunta) var en militær ekspedisjon i mars 1918, gjennomført av finske frivillige for å erobre en korridor til Kvitsjøen. Årsaken til dette var blandet. For det første var området i stor grad bebodd av folk som var etnisk beslektet med finnene. For det andre hadde områder en viktig strategisk og økonomisk betydning; adgang til Kvitsjøen ville sikre Finland tilgjengelighet til rike fiskeriområder i nord. Kanskje viktigst av alt var ideen om et Stor-Finland.
Ekspedisjonen gikk ikke slik Finland hadde håpet, og de finske styrkene måtte trekke seg tilbake etter å ha blitt påført store tap. Selv om de greide å nå Kvitsjøen, hadde dette liten betydning. Sovjet-Russland svarte med å angripe Finland, men dette angrepet ble med letthet slått tilbake. Det kanskje mest konkrete resultatet av ekspedisjonen var at Repola og Porajärvi ble en del av Finland.
Hospitality Club
Hospitality Club er en møteplass, hovedsakelig for reiselystne, men også for folk som har lyst på besøk og møte andre kulturer.
14. september 2007 nådde klubben 328 000 medlemmer over hele verden.
Mål
Målet med Hospitality Club er å koble folk sammen, verter og gjester, reisende og lokale. Det finnes tusener av medlemmer over hele verden som hjelper hverandre ut hver eneste dag. Det kan være med et tak over hodet, en tur på kafé eller en liten guidet tur i ens nærområde eller by.
Hvordan
Medlemmene har sin egen profil inne på nettstedet der de kan søke på hverandre. Skal du ut og reise? Trenger du en overnattingsplass? Lurer du på noe om det stedet du skal til? Ta kontakt med en som kommer derfra!
Hvis du har vært gjest eller vert, så kan du etter møtet legge inn en kommentar om din erfaring med motparten, i motpartens profil.
Hvem står bak?
De som står bak er en gruppe frivillige som tror på en stor idé; å bringe reisende i kontakt med "lokale" folk på plassene de besøker, samt gi de "lokale" en mulighet til å møte folk fra en annen kultur, forhåpentlig øke den interkulturelle forståelsen og styrke verdensfreden.
Dekkeserviett
Dekkeserviett er et stykke av stoff, kork, plast eller lignende, som legges under hver kuvert på et dekket bord, mens resten av bordplaten er dekket.
Hver kuvert har sin egen dekkeserviett, som oftest av samme form og mønster, og når måltidet er overstått og alle har forlatt bordet, blir gjerne dekkserviettene samlet inn, og duken er med litt hell skånet for flekker.
Hawaii
Hawaii (hawaiisk: Hawaiʻi) er USAs 50. delstat, tiltrådt unionen i 1959, og består av en rekke bratte vulkanske øyer beliggende i Stillehavet, cirka 3 700 km sørvest for kysten av California. Det er den sydligst beliggende delstaten i USA. Øyene er omgitt av korallrev, og verdens største mengde vulkansk materiale er å finne her. Det er den eneste av USAs delstater som er omkranset av vann og sammen med Alaska den eneste som ikke har landegrense mot noen annen av USAs delstater. Klima og naturskjønnheten gjør matvareproduksjon og turisme til viktige næringer. Turismen står for over 10 milliarder dollar av årlig inntekt.
Hawaii kalles også for «Aloha State».
Kānaka maoli
Befolkningen av Hawaii skjedde trolig bølgevis gjennom flere århundrer, trolig mellom år 300 og 1300 e.Kr., men det er knyttet usikkerhet til akkurat når og hvor fra det hele startet. Det er imidlertid enighet om at det trolig var fra sentrale områder i Polynesia, kanskje Marquesasøyene. Dette støttes av hawaiisk språk, som er et polynesiske språk som lingvistisk tilhører den austronesiske språkgruppen. De første folkene som kom til Hawaii kalte seg kānaka maoli, som betyr sanne mennesker. På 1300-tallet tok det også til med innvandring fra Tahiti.
På Hawaii utviklet kānaka maoli-folket et hierarkisk sosialt system, som henger nøye sammen med en slags religiøs forståelse av at mennesket er beslektet med sine omgivelser og alle andre levende vesener. Jord og annet liv skulle ikke eies, men pleies, elskes og respekteres som om det var en eldre slektning. Høvdingene var bindeleddet til gudene og hadde mana, en guddommelig makt og kraft som måtte beskyttes med kapu, en hawaiisk form for tabu.
Huladans
Hula er en seremoniell dans for gudene, utført av urbefolkningen på Hawaii. Det er en dans etter frie rytmer (oli) og med liturgisk sang (mele). Det hevdes at hula også ble danset under menneskeofringer og lignende.
Hula i vestlig sammenheng blir imidlertid gjerne forstått som en sensuell dans utført til smektende hawaiimusikk, som inkluderer instrumenter som ikke fantes på Hawaii da europeerne ankom. De opprinnelige instrumentene var enkle selvgjorte rytmeinstrumenter (perkusjonsinstrumenter) som ble assistert med sang. Denne tradisjonelle formen kalles hula kahiko og regnes gjerne til tiden før 1894. Den moderne huladansen blir imidlertid gjerne akkompagnert av ukulele, gitar, steelgitar og kontrabass, i tillegg til rytmeinstrumentene. Denne formen kalles hula ʻauana og regnes gjerne til tiden etter 1894.
De opprinnelige danserne (kvinner og menn) var toppløse og bar tradisjonelle klær og hodepynt gjort av bladverk fra grønne planter og blomster, så det tok ikke lang tid før dansen ble forbudt, etter at de kalvinistiske amerikanske misjonærene ankom øyene den 3. mars i 1820, med Hiram Bingham (1789–1869) i spissen. De kristne kolonistene var nemlig dypt sjokkert over at Hawaiis halvnakne innfødte danset den syndige huladansen.
Skandinaver på Hawaii
En folketelling i 2000 viste at over 9 000 av Hawaiis 1,2 millioner innbyggere har norske røtter. En liten gruppe nordmenn gjorde det godt som plantasjeeiere på Hawaii, blant dem kaptein Christian L'Orange fra Halden. Som agent for immigrasjonskontoret på Hawaii reiste han i 1880 til Drammen for selv å plukke ut egnede arbeidsfolk. Annonser i Drammens Tidende fristet med gratis reise og fri kost om bord, dog mot å underskrive en kontrakt om tre års pliktarbeid på øyene. I de tre årene skulle immigrantene få gratis kost og losji, samt en månedslønn på ni dollar for menn over tyve år, og fire dollar for kvinner. Det var noe mindre enn andre på Hawaii tjente, så i virkeligheten betalte immigrantene reisen selv. Men på slutten av 1870-tallet var det nedgangstider for skipsfart og trelasthandel, med stor arbeidsledighet og fattigdom som konsekvens. Folk så seg fortvilt om etter en utvei til en bedre tilværelse.
M4 (Berlins sporvei)
Metrolinje M4 er en trikkelinje fra Hackescher Markt via Alexanderplatz og Greifswalder Straße til bydelen Hohenschönhausen i det nordøstlige Berlin. Linjen har to endestoppesteder, men mesteparten – frem til Prerower Platz i Hohenschönhausen – er felles. Herfra til Falkenberg er den en metrolinje med 24 timers trafikk og minst 10 minutters frekvens, mens det mellom Prerower Platz og Zingster Straße ikke er trafikk døgnet rundt. Strekningen mellom Prerower Platz og Hackescher Markt har den høyeste frekvens av alle trikkelinjene i Berlin – i rushtiden går det trikk med ca. 4 minutters mellomrom.
Hawaii
Skandinaver på Hawaii
27. oktober 1880 forlot det første skipet med utvandrere Drammens havn. Om bord på barken «Beta» var det 327 voksne og 69 barn. De fleste kom fra Drammens-distriktet og det sentrale Østlandet, men det var også folk fra Sverige og Danmark. De fleste var mellom 20 og 30 år. Som proviant medbrakte de brød, kjeks, mel og vann, levende griser og høns. Slekt og venner tok avskjed med salmer og tårer i Bragernes bedehus. Det ble også siste gang de så de reisende, for ingen av dem kom noen gang tilbake.
M4 (Berlins sporvei)
Det foreligger planer om å forlenge linjen fra Alexanderplatz til Potsdamer Platz og derfra videre til Innsbrucker Platz og Rathaus Steglitz og prognosene viser at en forlenget M4 etter denne traseen vil få 85 000 trafikanter daglig.
Hawaii
Skandinaver på Hawaii
Julaften 1880 rundet «Beta» Kapp Horn. Dagen ble feiret forhåpningsfullt med pakker og god mat, men dermed tok det også slutt med hellet. Flere vannfat sprang lekk, maten ble bedervet, og der var for lite av den. I løpet av reisens fire måneder døde ni av barna, og en mann brøt sammen og måtte holdes innesperret i et bur på dekk. Dengang var Panama-kanalen ikke bygd ennå, og reisen til Hawaii var dermed fire ganger så lang som til New York, og medførte i tillegg to krysninger av ekvator.
18. februar 1881 ankret «Beta» opp i en vik på Maui-øyen. To måneder senere ankom søsterskipet «Musca» med ytterligere 200 emigranter. Velkomsten var barsk. Samtlige fikk et papir festet til brystet. Deretter ble de forkomne skandinavene fraktet til arbeidsstedene i oksekjerrer. For å unngå opprør sørget immigrasjonskontoret for å spre dem. Ektepar og ugifte menn endte på møller og sukkerplantasjer. Ugifte kvinner ble hushjelper i Honolulu. Arbeidsgiverne kunne ifølge kontrakten om pliktarbeid kjøpe og selge dem. I realiteten var de altså slaver.
Riktignok fikk de gratis kost og losji, men losjiet var rene brakker, og kosten så spartansk at de var nødt til å kjøpe ekstra mat for egne penger. Kom de fem minutter for sent, ble de trukket en halv dollar av den lille lønnen de fikk. Ved sykdom var de henvist til leger som ble lønnet av plantasjeeierne for å erklære dem friske, selv om de var syke, og også gravide kvinner måtte arbeide hardt frem til nedkomsten. Arbeidet de ikke raskt nok, slo arbeidsformannen dem med en stokk. Det endte med streik og påfølgende rettssak, som immigrantene tapte. 57 menn måtte i fengsel.
Ingen av de 600 kom tilbake til Europa. Noen gikk til grunne i fattigdom, andre skapte seg etterhvert en tålelig tilværelse, noen ved å flytte til USAs fastland. I Drammen ble det sagt at de utvandrede drammensere gikk under navnet «akameier» på Hawaii, fordi de sukket tungt over sin tilværelse på Sydhavsøyene, og sa «Akkameg!» som et uttrykk for det. Imidlertid betyr akamei «oppvakt, intelligent» på hawaiisk.
Skandinaviske navn fikk et polynesisk preg. Disse navnene går i dag i arv blant skandinavenes etterkommere: Alfred – Alapai, Arthur – Aka, Ernst – Eleneki, Erik – Elika, Thomas – Koma, Markus – Maleko, Normann – Nomana, Robert – Lopaka, Elisabeth – Elikapeka, Hilde – Hileka, Ingrid – Inakika, Josefine – Lokapine, Olga – Oleka, Marie – Malia. En av Hawaiis mest anerkjente hula-dansere heter Malia Ann Kawailanamalie Petersen – det siste etter sin norske bestefar.
Geografi
Hawaiiøyene består av 132 vulkanske øyer og atoller, men mesteparten av landmassen utgjøres av de åtte største øyene.
I tillegg til de store øyene finnes en rekke mindre øyer, atoller, holmer og skjær. De nordvestlige øyene består av en serie med ni små og eldre masser øst for Kauai. Disse strekker seg fra Nihoa til Kure. Småøyene er rester etter et tidligere stort vulkansk fjell. I tillegg finnes det mer enn hundre små holmer og skjær, for eksempel Molokini.
Fotogalleri
Satellitt- og flybilder av de største Hawaiiøyene.
Topografi
Øygruppen ligger 3 200 km sørvest for det nordamerikanske fastlandet. Hawaii er den sørligste staten i USA og av alle statene er det kun Alaska som ligger lenger vest enn Hawaii. Alaska og Hawaii er også de to eneste statene i USA som ikke deler grense med enn annen stat.
Hawaii er den eneste staten i USA som ikke er lokalisert geografisk i Nord-Amerika. I tillegg er Hawaii den eneste som dyrker kaffe, er helt omgitt av vann, er et arkipel, har royale palasser og ikke har noen rett linje i statsgrensen.
Geologi
Samtlige av Hawaiis øyer er skapt av vulkaner som har heist seg fra havbunnen, se teorien om varme flekker; søylestrømmer. Mantelen under Hawaii er ekstra varm. Det er den tektoniske platen under Stillehavet som beveger seg mot nordvest, mens den varme flekken holder seg stille, noe som sakte skaper nye vulkaner. I praksis betyr det at eldre vulkanske øyer sakte drifter mot nordvest og smuldrer opp, noe som altså er opprinnelsen til arkipelet, mens nye vulkanske utbrudd (som over tid danner nye øyer) skjer over varmeflekken.
Ettersom Hawaii er skapt på vulkanisk vis, antar man også at øyenes opprinnelige fauna og flora har blir ført dit med vinden eller havstrømmene.
Vulkaner
Hawaiis høyeste vulkan Mauna Kea på Big Island med en høyde på 4 205 moh., men i realiteten er høyere enn Mount Everest om man måler fra havbunnen. Da er den cirka 10 200 meter høy. Mest aktiv er imidlertid Kīlauea (1 247 moh.) på Big Island, der Puʻu ʻŌʻō-kjeglen har vært i kontinuerlig utbrudd på den østlige riftsonen siden en 1983. Det siste vulkanutbruddet utenfor Big Island inntraff ved Haleakalā på Maui sent på 1700-tallet.
Klima
Hawaii har tropisk klima. Temperatur og luftfuktighet er allikevel mindre ekstrem enn for tropiske områder på fastlanet, noe som skyldes de konstante østvindene og øyenes åpne beliggenhet langt ute i Stillehavet. Temperaturene er varme gjennom hele året og det er små forskjeller mellom de ulike årstidene. På sommeren når temperaturen typisk til rundt 31 °C om dagen og 24 °C på natten. På vinteren ligger temperaturen typisk rundt 28 °C om dagen og 18 °C på natten. Oppe i høyden, i særdeleshet på Mauna Kea og Mauna Loa kan det forekomme snøfall om vinteren. Mount Waialeale på øya Kauai er kjent for sitt enorme regnfall. Fjellet har verdens nest høyeste årsgjennomsnitt med nedbør, nær 11 meter årlig.
Klimaet varierer også mellom de ulike øyene. Grovt sett kan de deles inn i lovarts- og leområder, basert på hvordan de ligger i forhold til de høye fjellene. Det faller langt mer regn i lovartsområdene enn i leområdene, som er tørrere og har mer sol. Turistindustrien er stort sett basert på leområdene.
Fauna
Hawaii har, på grunn av sin isolerte beliggenhet langt ute i Stillehavet, en uvanlig stor andel stedegne arter. Mange av disse er nå enten alt utryddet eller truet av utryddelse, enten av introduserte arter eller menneskelig aktivitet.
Pattedyr
Det eneste landlevende pattedyret som lever naturlig på Hawaii er flaggermusarten Lasiurus cinereus semotus (en underart), som tilhører glattneseflaggermusene (Vespertilionidae). Arten hviler i trær, er nattaktiv og lever solitært. Alle andre arter ar blitt innført til øyene.
Av rovpattedyr finnes kun den stedegne arten hawaiimunkesel (Monachus schauinslandi) og nordlig sjøelefant (Mirounga angustirostris) naturlig på øyene, den førstnevnte i et svært begrenset antall. Av introduserte rovpattedyr finnes tamkatt (Felis catus), tamhund (Canis lupus familiaris) og indisk mungo (Herpestes javanicus).
Av klovdyr (Artiodactyla) finnes aksishjort (Axis axis), villgeit (Capra hircus), tamkveg (Bos taurus), gris (Sus scrofa domesticus), tamsau (Ovis aries) og mulhjort (Odocoileus hemionus). Alle har blitt innført. Et eksempel er villgeitene som lever der. Geiter blir første gang referert i kaptein James Cooks journal den 1. februar 1778, da Cook møtte noen fra mannskapet som var landsatt tidligere på Ni‘ihau for å lete etter vann.
Av hovdyr (Perissodactyla) finnes afrikansk villesel (Equus asinus) og hest (Equus ferus caballus). Begge er innført, men bare villeselet har forvillet seg.
Det er også innført en wallabyart til øyene, en såkalt børstehalet klippewallaby (Petrogale penicillata).
Det er dessuten innført kanin (Oryctolagus cuniculus), svartrotte (Rattus rattus), brunrotte (Rattus norvegicus), polynesiarotte (Rattus exulans) og husmus (Mus musculus) til øyene.
Av sjøpattedyr finnes det i tillegg til de to nevnte selartene (Pinnipedia) ovenfor en rekke hvalarter (Cetacea) i farvannet rundt Hawaii, både enorme bardehvaler (Mysticeti) og tannhvaler (Odontoceti).
Fugler
Hawaii har et stort antall tilstedeværende fuglearter, hvorav mange er stedegne for disse øyene. Det eksakte antallet arter er usikkert, men Clements 6. utgave (oppdatert 2014) hevder at det var 336 arter. Av disse er 54 stedegne, 61 introduserte, 45 truede og 21 blitt utrydda. Antallene varierer imidlertid noe mellom ulike autoriteter.
Hawaiigås (Branta sandvicensis) er valgt som delstatsfugl for Hawaii. På hawaiisk heter den nēnē. Arten er listet som sårbar (VU) på IUCNs rødliste og truet av utryddelse. Da kaptein James Cook kom til øyene i 1778 antar man et det fantes omkring 25 000 hawaigås der, men midt på 1940-tallet var antallet redusert til cirka 50 individer. Årsaken til den store reduksjonen i antall var i hovedsak jakt og konkurranse og predasjon fra andre innførte dyr. På 1970-tallet ble det ved Hawai‘i Volcanoes National Park igangsatt et eget avlsprogram for å redde arten, men forvillede katter og indisk mungo vanskeliggjør arbeidet. Mange fugler blir også drept av biler. Hawaiigåsa har trolig utviklet seg fra forfedre som ligner på kanadagås (B. canadensis). Den er planteeter. Selv om arten er en dyktig flyger har den korte vinger og lange bein med redusert svømmehud mellom tærne. En indikasjon på at arten oppholder seg mer på land enn i vann. Det er bevis for at det har eksistert minst 8 andre gåsearter på Hawaii, men disse ble utryddet etter at polynesierne ankom øyene. Disse artene var ikke flygedyktige.
Hawaiis mange stedegne fuglearter hevdes å ha utviklet seg fra omkring 15 opprinnelige arter, gjennom 3 millioner år. I dag finnes det omkring 40–50 (antallet er uklart) stedegne arter på øyene, men det kan ha vært så mange som 150 en gang i tiden. Av de som har gått tapt har de fleste dødd ut i løpet av de siste 200 årene.
Over 3 millioner par med sjøfugler hekker på Hawaii årlig.
Reptiler og amfibier
Det finnes ingen naturlige arter med terrestriske reptiler og amfibier på Hawaii. De som finnes der i dag har alle blitt innført dit. Hawaii har imidlertid flere marine reptiler som hører naturlig hjemme på øyene, som havslanger (Hydrophiidae) og havskilpadder (Chelonioidea).
Av skilpadder (Chelonia) finnes havskilpaddeartene glattkarett (Caretta caretta), suppeskilpadde (Chelonia mydas), karett (Eretmochelys imbricata), Lepidochelys olivacea og havlærskilpadde (Dermochelys coriacea) naturlig på øyene. I tillegg har artene rødøret terrapin (Trachemys scripta elegans), Apalone spinifera, Palea steindachneri og Pelodiscus sinensis blitt innført dit. De innførte artene har semiakvatiske preferanser.
Av slanger (Serpentes) er kun pelagisk havslange (Pelamis platurus) naturlig tilknyttet øyene, men andre arter har blitt innført dit. Blant de innførte slangeartene er brun treslange (Boiga irregularis), som er en mildt giftig art. I tillegg har strømpebåndsnokene Thamnophis couchii og Thamnophis elegans, som begge er svakt giftige, blitt innført. Også kvelerslangearten nettpyton (Python reticulatus) har blitt innført dit. Alle disse artene er uønsket på øyene. I tillegg har blomsterpotteslange (Ramphotyphlops braminus) blitt innført dit.
En rekke frosker har også blitt innført til øyene. Dette gjelder blant annet pilgiftfrosken Dendrobates auratus, men også arter som kubansk trefrosk (Osteopilus septentrionalis), Eleutherodactylus coqui, Eleutherodactylus planirostris, amerikansk oksefrosk (Lithobates catesbeianus) og japansk rynkefrosk (Glandirana rugosa). Dessuten har paddearten (Anura) Rhinella marina blitt innført dit. Disse artene er alle semiakvatiske.
I tillegg til ovennevnte reptiler og amfibier har det blitt innført en rekke terrestriske øgler til øyene, blant annet to kameleonarter (Chamaeleonidae) og en rekke gekkoer (Gekkota), men også skinker (Scincidae), anoleøgler (Polychrotidae) i slekten Anolis og grønn iguan (Iguana iguana).
Flora
Hawaiis flora preges av stort biologisk mangfold og et høyt antall stedegne arter. Smithsonian Institution hevder at det finnes 160 familier, 832 slekter og 2 499 arter med blomsterplanter der, samt 27 familier, 69 slekter og 222 arter med bregner og beslekta grupper. I tillegg finnes 152 arter med trær, hvorav 53 stedegne. Sju arter ble introdusert til øyene med den første bosettingen, mens 85 arter ble ført dit av europeerne. Mange av artene er i dag truet av utryddelse.
Offisielle blomster
I Norge har mange hawaiiroser som stueplanter. Det finnes flere arter i slekten Hibiscus, som egentlig stammer fra Sør-Kina. Det finnes imidlertid også fem stedegne hawaiiroser på Hawaii. Gul hawaiirose ble den 2. mai 1923 utnevnt som offisielt blomstersymbol for Territory of Hawaii (nå synonym med delstaten Hawaii). Videre ble planten utnevnt som offisiell delstatsplante for Hawaii den 6. juni 1988. Det var trolig den første hendelsen som ga opphavet det norske navnet på planten.
Orkaner
Hawaii er utsatt for orkaner i perioden juni–november (flest i september–oktober) hvert år, da solen varmer opp havoverflaten så det dannes vinder som etter hvert kan nå og overstige grensen for orkan styrke (cirka 117 km/t). Hawaii er imidlertid ikke spesielt utsatt for orkaner, og de fleste passerer enten uten å treffe øygruppen direkte eller som mindre tropiske stormer. I alt har 17 personer omkommet i stormer på Hawaii siden 1949 (per 1. januar 2015).
Tsunamier
Siden andre verdenskrig har det forekommet fem tsunamier i staten Hawaii.
Jordskjelv
Det verste jordskjelvet på Hawaii i nyere tid fant sted den 2. april 1868. Skjelvet tok 81 liv og målte 7,9 på Richters skala. Det ødela over hundre hjem og genererte dessuten en 15 m høy flodbølge langs Kilaueas sørkyst.
Befolkning
Bureau of the Census har anslått at befolkningen i Hawaii var 1 374 810 per 1. juli 2011, med 1,07 % økning siden folketellingen i USA i 2010.
I 2005 hadde Hawaii en estimert befolkning på 1,275,194, en økning på 13 070 (1 %) fra året før, og en økning på 63 657 (5,3 %) siden 2000. Dette inkluderer en naturlig befolkningstilvekstøkning på 48 111 personer (96 028 fødsler minus 47 917 døde), og en økning på grunn av netto migrasjon av 16 956 personer til staten. Innvandring fra land utenfor USA resulterte i en netto økning på 30 068 mennesker, og migrasjon i landet resulterte i et netto tap på 13 112 personer.
Sentrum av befolkningen på Hawaii ligger mellom de to øyene Oahu og Molokai.
I realiteten har Hawaii langt større befolkning, fordi det til enhver tid er mange turister i staten.
Forventet levetid for de som er født på Hawaii var i 2000 79,8 år (77,1 for menn og 82,5 for kvinner), noe som er lenger enn noen annen amerikansk stat.
Større byer
Antall innbyggere i parentes.
Helse
Staten Hawaii har et eget helsesystem som forsikrer 92 % av innbyggerne (2009). Systemet har Hawaii hatt helt siden 1974 da Chapter 393 Prepaid Health Care Act ble vedtatt. Staten pålegger virksomheter å yte forsikring til ansatte som arbeider mer enn 20 timer per uke. Det er også iverksatt klare reguleringer mot forsikringsselskapene som medvirker til at kostnadene ved ansatte ikke blir så høy. Som en følge av den store preventive satsingen på helse, benytter innbyggerne på Hawaii seg sjeldnere av sjukehus enn resten av USA. Samtidig er de totale kostnadene ved helsevesenet vesentlig lavere. Tilhengere av universelle helsetjenester andre steder i USA bruker Hawaii som en modell for foreslåtte statlige og føderale planer for helsetjenesten.
Religion
Den største trosretningen ut fra antall tilhørere var iht. en statlig gjennomgang i år 2000 Den Katolske kirke med 240 813 medlemmer.
Offisiell fordeling
Tilslutning til religioner på Hawaii er fordelt slik:
Gallupundersøkelse 2009
I 2009 ble det gjennomført en stor gallupundersøkelse i hele USA hvor innbyggerne ble spurt om sitt forhold til religion. Over 20 % av innbyggerne på Hawaii svarte da at de ikke hadde noen religion som var viktig i livet deres. Undersøkelsen ga følgende resultat for Hawaii:
Ho'oponopono
På Hawaii er det flere som tilhører den gamle filosofien Ho'oponopono, som kjennetegnes ved forsoning og tilgivelse.
Sport
Hawaii er kjent som surfingens vugge. Da Mark Twain besøkte Hawaii i 1866 skrev han følgende i boken sin Roughing It, utgitt første gang i 1871:
Hawaii er fortsatt blant de mest besøkte stedene i verden for surfere fra hele verden. De mest kjente strendene er North Shore på Oahu, Waikiki beach på Honolulu, Waimea Bay, Sunset Beach på Oahu, Banzai Pipeline og rundt hele øya Maui. Stort sett er det størst bølger på nordsiden av øyene om vinteren og på sørsiden om sommeren.
Kjentfolk fra Hawaii
Et utvalg av kjente personer fra Hawaii:
Plaza de toros de Santamaría
Plaza de Toros de Santamaría er en tyrefektingsarena i Bogotá. Den befinner seg i San Diego i det administrative distriktet Santa Fe. Arenaen ble bygd i 1931 og har en tilskuerkapasitet på 14 500. Den brukes også til konserter og andre kulturelle aktiviteter.
Langsmed arenaen ligger boligkomplekset Torres del Parque som består av tre høyhus i murstein.
Andizjan
Andizjan (eller Andijon) er en by i Ferganadalen i det østlige Usbekistan med omkring 350 000 innbyggere. Byen er hovedstad i provinsen Andizjan (Andijon viloyati) som er Usbekistans mest tettbefolkede provins.
Historie
Byen var kjent som Andugan på 900-tallet. Den ble ødelagt av mongolene, men mot slutten av 1200-tallet begynte en ny storhetstid med en sønnesønn av Djenghis Khan, Kaydu khan, som gjorde Andijon til hovedstad i kongeriket Fergana, en posisjon som byen beholdt i tre hundre år. Andijon var sentrum for en levende og lønnsom handel med Kashgar. I 1483 ble byens store sønn, Zahiriddin Muhammad Babur født. Men han måtte snart forlate byen. Tilskuddet av khanatet i Kokand førte til at Andizjans betydning avtok.
Russerne under general Skobelov erobret byen i 1876 etter hard motstand. Byen var i 1898 sentrum for et opprør ledet av en ishan av naqshbandiordenen, Madali. Opprøret ble brutalt slått ned av russerne etter tre dagers harde kamper. I 1899 nådde jernbanen byen og en russifiseringsprosess skjøt fart. I 1902 ble Andijon rammet av et stort jordskjelv som krevde minst 4500 menneskeliv og ødela store deler av gamlebyen.
Andizjan er sentrum for Usbekistans oljeindustri. Det er store bomullsmarker i området. Den koreanske bilprodusenten Daewoos lokalisering av en bilfabrikk til Andizjan var et viktig tilskudd til byens og regionens næringsliv.
Andizjan massaker 2005
Andizjan var i mai 2005 åsted for en militær massaker av mange hundre demonstranter som protesterte blant annet mot president Islam Karimovs regime. Regjeringen prøvde først å dekke over saken, men måtte på internasjonal press innrømme hendelsen.
Hjemmeflåten
Hjemmeflåten er vanlig navn på den delen av den norske handelsflåten som seilte i tyskkontrollerte farvann under den andre verdenskrig. Hjemmeflåten utgjorde om lag 15 % av total tonnasje av den norske handelsflåten; hoveddelen på 85 % seilte for de allierte under Nortraship. Okkupasjonsmakten gjorde krav på båter som lå i svenske havn 9. april 1940.
Kilder
Pettersen, Lauritz (1992), Handelsflåten i krig 1939-1945, Bind 5, Hjemmeflåten : mellom venn og fiende, Grøndal Dreyer forlag, ISBN 82-504-1897-2
Sissel Gran
Sissel Gran (født 1951) er en norsk psykolog og spesialist i klinisk psykologi og familieterapi. Hun er også foredragsholder og skribent og var i flere år fast samlivsspaltist i A-magasinet. Hun har utgitt flere bøker innen sitt fagfelt.
Gran er oppvokst i Hønefoss, men familien flyttet til Oslo da hun var 10 år.
Hun ble utdannet psykolog i 1979 ved Universitetet i Oslo. Hun ble godkjent spesialist i klinisk psykologi i 1991 og tok videreutdanning i familieterapi i 1993.
Fra 1979 til 1997 var hun ansatt ved Ullevål sykehus der hun arbeidet med rusbehandling og psykisk helsevern. Hun har siden arbeidet som parterapeut og veilder i parterapi, foredragsholder og skribent.
Arkeologiåret 1971
Arkeologiåret 1971 er en oversikt over blant annet utgravninger, fødte og avdøde personer med tilknytning til arkeologi i 1971.
Torres de Fenicia
Torres de Fenicia er to skyskrapere i Bogotá. Begge har 31 etasjer og har til sammen 240 leiligheter. De befinner seg i Carrera 3 med Calle 21, nært opptil Montserrate. Bygningene sto ferdig i 1970.
Cornelius Colbert
Cornelius Colbert (født 1888, død 8. mai 1916 var en irsk republikaner. Han var en av lederne for påskeopprøret i 1916, og ble henrettet for sin rolle i dette.
William de la Pole (1539)
William de la Pole (født ca. 1478, død mellom oktober og 20. november 1539) var medlem av en engelsk adelsfamilie i Tudortiden.
Han var sønn av John de la Pole, 2. hertug av Suffolk og Elizabeth Plantagenet. Omkring 1497 giftet han seg med Katherine Stourton. Det ser ikke ut til at paret fikk barn.
Cornelius Colbert
Colbert ble født i Limerick. Familien flyttet da han var ung til Dublin. Han meldte seg inn i ungdomsbevegelsen Fianna Éireann, og ble i 1913 et av de første medlemmene av Irish Volunteers. Han kom inn i organisasjonens provisoriske komité, og var sannsynligvis det yngste medlemmet av dette styrende organet. Han meldte seg også inn i Irish Republican Brotherhood (IRB). Etter forepørsel fra Pádraig Pearse begynte han å jobbe som drillinstruktør på Pearse' skole St. Enda's School.
William de la Pole (1539)
Gjennom moren var han en fjern slektning av Henrik VIII. Av uklare grunner, antagelig knyttet til mistanke om at han ville kreve tronen, ble han i 1502 arrestert og satt i Tower of London. Han ble sittende der helt til sin død 37 år senere, og er dermed den fange som satt lengst i Tower.
Cornelius Colbert
Han var en strengt religiøs katolikk, som holdt seg unna tobakk, alkohol og banning, såvel som dansing i fastetiden.
Under påskeopprøret hadde han kapteins grad i Volunteers, og var plassert i 4. bataljon av organisasjonens Dublinbrigade, under kommando av Éamonn Ceannt. Colbert fikk ansvaret for å ta kontroll over Watkin's Brewery. Det viste seg at denne posisjonen var for stor for hans lille styrke, samt at den var uten taktisk betydning. Han tok derfor i stedet kontroll over Jameson's Destillery, hvor han de facto var kommandant.
Toomas Liiv
Han tok filologisk eksamen ved Universitetet i Tartu 1970, og debuterte som lyriker i 1971. Han ble medlem av Eesti Kirjanike Liit, den estiske forfatterforeningen, i 1981. Han var professor i litteraturvitenskap ved Universitetet i Tallinn.
Han mottok i 2003 Estlands kulturfonds litteraturpris for Luuletused 1968–2002 (dikt i samling 1968-2002)
Cornelius Colbert
Etter at opprørerne overgav seg ble han stilt for krigsrett og dømt til døden. Han ble henrettet i Kilmainham fengsel ved skyting den 8. mai 1916.
Colbert stasjon i Limerick er oppkalt etter ham.
Paradis Tennisklubb
Paradis Tennisklubb, også kjent som (PTK) er en norsk tennisklubb som holder til i Bergen. Klubben ble stiftet i 1985 og hadde hadde aktivitet fram til 1993. Året etter ble klubben nedlagt, men den ble startet opp igjen i 1999. Cathrine Instebø ble norgesmester utendørs for kvinner i 1992. Hun ble forøvrig også norgesmester innendørs i årene 1989, 1990, 1992 og 1993.
M5 (Berlins sporvei)
Metrolinje M5 er en trikkelinje fra Hauptbahnhof via Hackescher Markt, Alexanderplatz og Landsberger Allee til bydelen Hohenschönhausen i det østlige Berlin. Endestoppestedet er Zingster Straße som også er ett av to endestopp for M4. Hele linjen har metrotrafikk, dvs. 10 minutters frekvens og 24 timers trafikk, men mellom 0030 og 0430 er det 30 minutters frekvens.
NM i halvmaraton 2011
NM i halvmaraton 2011 var en del av NM i friidrett 2011, og ble arrangert som en del av Drammensmaraton, 11. september 2011.
Windows Home Server
Windows Home Server er en forbrukerutgave av Microsoft sitt operativsystem for servere, Windows Server 2003. Det er bygget på det samme operativsystemet som ordinære forretningsutgaver, men har funksjonalitet spesielt laget for hjemmebruk.
Virkemåte
I motsetning til domenestrukturen ordinære Microsoft servere operer etter benytter Homeserveren egne agenter på tilknyttede maskiner. Agentene settes opp med hvilken Homeserver de skal tilknyttes og forholder seg utelukkende til denne. Via denne agenten kan man også starte Homeserver-konsollen der man kan styre og konfigurere serveren.
Brukergrensesnitt
Homeserveren har en eget konsoll som også kan aksesseres via Homeserver-agenten på de aktuelle maskinene. Denne gir tilgang til konfigurasjon av brukere, disk, backup, maskiner, så vel som oppsett av tilleggsprogramvare og alle innstillinger, som f.eks dynamisk DNS-adresse.
For de som foretrekker ubegrenset tilgang til konfigurasjon av operativsystemet kan man logge på serveren på ordinær måte dersom den har mus/tastatur og skjerm eller man kan benytte fjerntilgang via RDP.
Produsenter/Hardware
Homeserver ble i utgangspunktet laget for å kun distribueres ferdig installert på maskiner fra OEM-er eller systembuilders. Flere av disse har levert hardware med tilpassede utgaver av Homeserver.
Cardiff erkebispedømme
Cardiff erkebispedømme er et katolsk erkebispedømme i Wales. Det omfatter de bevarte grevskapene Gwent, Mid Glamorgan og South Glamorgan, samt Herefordshire i England. I 2010 bodde det 144 960 katolikker i bispedømmet, noe som utgjorde 9,6 % av den totale befolkningen. Dette er en økning på rundt 50 % siden 2006.
Tidslinjer
Opprinnelsen til dagens erkebispedømme kan bli sporet tilbake til 1840 da Det apostolisk vikariatet for det walisiske distriktet ble etablert med utgangspunkt i Det apostoliske vikariatet Vest-distriktet. Det såkalte walisiske distriktet omfattet hele Wales og grevskapet Herefordshire i England. Pave Pius IX besluttet i 1850 å reorganisere kirken i England og Wales, og gjenopprettet det kirkelige hierarkiet i disse landene.
Storstreiken i 1909
Storstreiken i 1909 i Sverige var en arbeidskonflikt som varte mellom 4. august og 4. september og den endte med et stort nederlag for den svenske landsorganisasjonen.
Det var den første store arbeidskonflikten mellom den svenske arbeidsgiverforeningen (SAF) og svenske LO. Omkring 300,000 ansatte la ned arbeidet og det var en største streikene til da. Streikekassene var små, og etter en måned ble LO tvunget til å avbryte streiken. Svensk LO mistet 100.000 av 160.000 medlemmer. Noen gikk over til det nystiftede Sveriges Arbetares Centralorganisation (SAC), en syndikalistisk fagorganisasjon. Mange ble tvunget til å dra til Norge etter å ha blitt svartelistet. Svenske syndikalister var sentrale i å stifte Norsk Syndikalistisk Føderasjon (NSF) i 1916.
Frihetsklokken i Berlin
Frihetsklokken (ty. Freiheitsglocke) i Berlin har siden 1950 hengt i tårnet i Schöneberger Rathaus, som var rådhus i Vest-Berlin. Det er Berlins største profane klokke, og symboliserer kampen for frihet og mot kommunistisk diktatur i Europa.
Ideen til frihetsklokken stammet fra USA, hvor Nasjonalkomitéen for et fritt Europa var blitt grunnlagt i 1949. Komitéen grunnla bl.a. den antikommunistiske kringkasteren Radio Free Europe i München, for å spre det demokratiske budskapet i den sovjetokkuperte delen av Europa. Samtidig tok general Lucius D. Clay, senere kjent som Berlin-luftbroens far, initiativ til en innsamling i USA for å gi en stor klokke til Berlins innbyggere, etter forbilde av den amerikanske Liberty Bell. Komitéen organiserte kampanjen Crusade for Freedom, som ble offisielt åpnet på Labor Day i 1950 av Dwight D. Eisenhower. Kampanjen gav vanlige amerikanere en mulighet til å ta personlig del i en demonstrasjon av «den frie verdens fasthet i motstanden mot kommunistisk aggresjon».
Frihetsklokken veier 10,206 tonn og ble støpt av det engelske selskapet Gillett & Johnston i Croydon ved London. Klokken har innskriften «That this world under God shall have a new birth of freedom». Den ankom først USA for en ticker-tape parade i New York City. Klokken besøkte 21 amerikanske byer og innbyggere i hele USA ble oppfordret til å skrive under på frihetserklæringen.
Etter kampanjen i USA ble klokken sendt til sitt bestemmelsessted i Berlin. 20. oktober 1950 ble den skipet inn til Bremerhaven og dagen etter hengt opp i Schöneberg-rådhuset. 24. oktober, på FN-dagen, ringte man med klokken første gang. Mer enn 400 000 berlinere, av dem 100 000 som hadde risikert å krysse grensen fra Øst-Berlin, fylte plassen foran rådhuset (nå John-F.-Kennedy-Platz) for å få med seg innvielsesseremonien. General Clay holdt en tale og trykket på knappen som startet ringingen. Klokkens dype toner kunne høres inn i Øst-Berlin og DDR. Sozialistische Einheitspartei Deutschlands, kommunistpartiet i DDR, fordømte klokkeringingen og politbyråmedlem Hans Jendretsky advarte: «Dødsklokkens rep vil bli et galgerep for alle som ringer den».
Det har siden 1950 blitt ringt med klokken hver søndag kl. 11.58. Klokkeringingen ble overført av RIAS (amerikansk radio i Berlin) frem til RIAS ble nedlagt i 1993. Siden da har Deutschlandradio Kultur overført ringingen.
Ringingen er ment som en påminnelse om at frihet ikke kan tas for gitt, og må forsvares. Ringingen blir i radioen fulgt av frihetserklæringen, som blir lest av kjente teaterskuespillere:
Institutt for geovitenskap (UiB)
Institutt for geovitenskap er Universitetet i Bergen sin enhet for studier innenfor geovitenskap. Instituttet ligger under Det matematisk-naturvitenskapelige fakultet.
Frihetsklokken i Berlin
Det har også blitt ringt med klokken ved spesielle hendelser; bl.a. gjelder dette minnehøytideligheten for ofrene for folkeoppstanden 17. juni som fant sted 23. juni 1953, til minne om ofrene for oppstanden i Ungarn i 1956 samt 16. august 1961 i forbindelse med byggingen av Berlinmuren. 3. oktober 1990 ringte klokken Tysklands gjenforening inn. 11. september 2001 ble det ringt med klokken i 7 minutter til minne om ofrene for terrorangrepene mot USA og tusenvis av berlinere begav seg til John-F.-Kennedy-Platz foran rådhuset for å minnes ofrene.
Institutt for geovitenskap (UiB)
Institutt for geovitenskap ble etablert 1. januar 2003 ved sammenslåing av Geologisk institutt og Institutt for den faste jords fysikk.
Frihetsklokken i Berlin
Mellom 1951 og 1953 utkom tre frimerkeserier fra Deutsche Post Berlin med motiver fra klokken. Det utkom også frimerker med dette motivet i forbindelse med presidentvalget i 1954 og hjelpearbeidet for de flomrammede i 1956.
Institutt for geovitenskap (UiB)
Instituttet har et akademisk personal på 40 personer, i tillegg til 35 ansatte i tekniske og administrative funksjoner. Instituttet har omkring 50 stipendiater og forskere som er engasjert i forskningsprosjekter med tidsbegrenset varighet. Det er rundt 100 hovedfagsstudenter ved instituttet.
Frihetsklokken i Berlin
En utstilling i rådhustårnet dokumenterer ideen og frihetsklokkens vei. Her oppbevares også 16 millioner underskrifter fra amerikanske statsborgere på frihetserklæringen.