cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Islam
Hadith og Sunnah
Hadith er fortellinger om Muhammeds ord og handlinger, og etter Koranen er hadithsamlinger de viktigste religiøse skrifter for de fleste muslimer. I motsetning til hva de mener om Koranen mener de fleste moderne sekulære akademikere at selv om de fleste hadith utvilsomt har en kjerne av sannhet, er de ikke troverdige som autoritative historiske kilder, i og med at de fleste ble nedskrevet lenge etter profeten Muhammeds død, og det utvilsomt var utallige muligheter og grunner for forskjellige grupper til å forfalske eller forandre fortellinger.
De fleste islamske tradisjoner og religiøse forskrifter er basert like mye på Hadith og Sunnah som på Koranen, og hvilke Hadith som telles som troverdige og hvilke som telles som forfalskninger er det største grunnlaget for uenighet mellom islams forskjellige denominasjoner.
Frelse og Dommedag
Et grunnleggende dogme i islam er troen på dommedag (Qiyamah), da muslimer tror at Allah vil vekke alle mennesker som har levd fra de døde og holde dem ansvarlig for sine handlinger i livet. Alle mennesker vil da enten bli sluppet inn i paradis eller dømt til helvete. Muslimer tror ikke at helvete nødvendigvis betyr evig fortapelse og det er splittelse blant muslimer om hvorvidt noen faktisk vil bli dømt til helvete for evig tid. Helvete i islam har dermed flere likhetstrekk med Skjærsilden i katolsk teologi, og mennesker som har syndet vil først måtte gjennomgå en renselsesprosess i helvete før de får komme inn i paradis. Muslimer tror heller ikke at noen fortjener å komme til paradis, uansett hva deres handlinger på jorden må ha vært. Ifølge islam er ingen mennesker perfekte, og ingen har derfor krav på å få adgang til Allahs rike. Evig frelse avhenger utelukkende av Allahs barmhjertighet, som blir beskrevet som uendelig.
Tidebønner
Muslimer plikter å be fem tidebønner (Salah) hver dag. Tidebønnene utføres vendt mot Mekka, etter et systematisk rituale. Tidebønnene er:
Fredagsbønnen
På fredag utgår Dhuhr-bønnen og fredagsbønnen (Jumu'ah) bes i stedet. Menn plikter å be fredagsbønnen i moskéen og den er et viktig samlingspunkt i de fleste muslimske samfunn. Fredagsbønnen etterfølges av en preken fra imamen i moskéen.
Sharia og Fiqh
Fiqh tilsvarer den religiøse lovens jus og er de islamske lærdes fortolkning av hva sharia er. Kilden til og fortolkningene av sharia er noe forskjellig hos de ulike trosretningene.
Det er fire hovedkilder til tolkningen av sharia:
Sunna betyr «tradisjon» og viser til uttalelser og handlinger profeten (eller hans nærmeste) kom med eller gjorde, men som ikke er inkludert i Koranen. Beretningene om disse uttalelsene og hendelsene kalles hadith. Det er titusenvise av hadith i en rekke forskjellige samlinger. Disse hadithsamlingene har for mange teologer blitt en like autoritativ kilde til forståelsen av sharia som Koranen.
I tillegg til disse tekstkildene er ijma og qiyas to avgjørende tolkningsprinsipper. Ijma er de lærdes konsensus om hva en riktig tolkning er. Det de lærde er enige om, er derfor en rikig tolkning. Qiyas er et prinsipp om å tolke ved hjelp av analogier. For eksempel finnes det ikke et generelt alkoholforbud i Koranen, men et forbud mot å drikke saften av gjærede druer. Ved hjelp av analogiprinsippet, hvor det vesentlige i forbudet mot å drikke vin – altså forbudet mot beruselse, generaliseres til et forbud mot alkohol. Qiyas innebærer en betydelig begrensning av den menneskelige fornuft i tolkningen og forståelsen av Allahs vilje (dvs. sharia).
Det er fire hovedfortolkninger innen sunni-islam, som kalles lovskoler. De har navn etter sine opphavsmenn Shafi'i, Hanafi, Hanbali og Maliki. Sjia-muslimenes hovedskole, Jafaari, skiller seg i noen detaljer fra sunni-lovskolene.
Sharia dekker alle områder i livet, fra politikk og krig til daglige problemstilling. Sharia ligger til grunn for statens lovverk i de aller fleste muslimske land, men få muslimske lands lovverk er i fullt samsvar med tradisjonelle fortolkninger av sharia. Det har til alle tider vært stor debatt blant muslimer om hvilke kulturelle regler i muslimske land som er påbudt av sharia, og hvilke som er basert på tradisjon, eller som åpner for fleksibilitet i forhold til forskjellige omstendigheter og forskjellige tider.
Renslighet
Islam har mange regler for både praktisk og rituell hygiene. Islamsk hygiene omfatter den rituelle vasken av hender, føtter, armer, ben, hode og ansikt før bønn eller andre religiøse handlinger, og hygieniske tiltak etter «urene» handlinger som toalettbesøk, samleie, kontakt med skitne gjenstander og så videre. Den omfatter også generelt hygienisk vedlikehold av kroppen som regelmessige bad, klipping av negler og hår og så videre.
Spiseregler
Muslimer følger i likhet med flere andre religioner visse regler for hva de kan spise og drikke. Det som muslimer kan spise og drikke kalles halal (tillatt), det de ikke kan spise og drikke kalles Haram (forbudt). Mat og drikke som er «Haram» inkluderer:
Moskeer
Utdypende artikkel: Moské
Fangens dilemma
For eksempel kan en person tenke at dersom han/hun lar være å betale skatt et år vil samfunnet ikke merke det ettersom så mange andre likevel betaler skatt. Risikoen er om alle tenker likt og ingen betaler skatt overhodet. Dermed kan viktige samfunnsoppgaver bli neglisjert.
Fangens dilemma
To forbrytere er satt i fengsel isolert i hver sin celle. Anklageren er overbevist om at de har samarbeidet om en forbrytelse, men han trenger en tilståelse for å kunne få noen dømt. Begge fangene blir dermed lovt at dersom han tyster på kameraten og kameraten holder tett, vil han slippe fri. Kameraten vil da få en straff på 10 års fengsel. Dersom begge tyster på hverandre, vil begge få en straff på fem år. Men begge fangene vet også at dersom ingen tyster, blir begge holdt fanget i ett år før de slippes fri. Dette kan settes opp i en tabell
Islam
Helligdager
De viktigste helligdagene i islam er id al-fitr som markerer avslutningen av fastemåneden ramadan, og id al-adha samtidig med den årlige pilegrimsreisen hajj. Andre islamske helligdager inkluderer profeten Muhammeds fødselsdag «Al-Mawlid Al-Nabawwi», og dagen da muslimer tror Muhammed dro til paradis via Jerusalem «Al-isra wa-l-miraj». Sjiamuslimer feirer også dagen de mener Muhammed erklærte Ali ibn Abi Talib som sin etterfølger «Id ul-Ghadir».
Frafalne
Enkelte hadithtekster argumenterer for dødsstraff for frafalne (apostasi), selv om dette ikke nevnes i Koranen. Selv om dødsstraff for apostasi er fjernet i de fleste muslimske land vil det oftere ha sivilrettslige konsekvenser: tap av arverett og rett til eiendom. Noen steder behandles apostasi som blasfemi («gudsbespottelse»), og i Pakistan ble det i 1985 innført dødsstraff for blasfemi. Reaksjonene på frafall begrunnes med at islam, historisk sett, ikke bare er en religion, men også en sosial og politisk orden. Dødsstraff gjelder likevel ikke for kvinner. Blant land som praktiserer dødsstraff for frafalne er Saudi-Arabia, Pakistan og Iran. I vestlige land som Norge utsettes frafalne for sosial utfrysing.
Fangens dilemma
Fangens dilemma
Det finnes også måter å oppheve Nash-likevekten i slike sammenhenger. I dette tilfellet må konsekvensen være større enn 5 år i fengsel for at Nash-likevekten skal oppheves. Et eksempel kan være at de blir drept eller mishandlet av kameratgjengen når de kommer ut. Dette vil føre til at det mest lønnsomme for kameratene vil være å holde tett. Hvis det er opprettet en slik «avtale» på forhånd, kan begge være sikre på at den andre vil holde tett, og utfallet blir optimalt for begge parter.
Islam
Trosretninger
Det store flertallet av muslimer tilhører de to hovedgruppene Sunniislam og Sjiaislam.
Fangens dilemma
Fangens dilemma
Denne teorien brukes også i økonomien, men i det tilfellet vil det være om to bedrifter skal samarbeide om prisene eller gå imot hverandre. Mens det mest lønnsomme hadde vært å samarbeide, vil ofte bedriftene gå mot hverandre og presse prisene ned.
Islam
Sunni
Et klart flertall av muslimer faller under betegnelsen «sunni». Navnet «sunni» kommer fra «Sunnah», og sunnah har en viktig posisjon i sunniislam. Sunniislam kom etter hvert til å bestå av fire tradisjonelle madhaber (lovskoler); Maliki, Shafi'i, Hanafi, og Hanbali. Alle fire anerkjenner de andres legitimitet, og en sunnimuslim kan fritt velge hvilken madhab som han (eller hun) velger å følge. I nyere tid har det vokst frem en ny ortodoks bevegelse innenfor sunni-islam, Salafismen. Mange salafister velger å ikke kategorisere seg selv som en del av noen av de fire tradisjonelle lovskolene. Salafistene mener islam har blitt forurenset av ikke-islamske ideer og oppfinnelser gjennom århundrene. Mange salafister ønsker å gjenopprette den opprinnelige islam slik den fremsto på Muhammeds egen tid, andre mener islam må tilpasses den moderne verden uten å tape sin kjerne og sine  tradisjoner.
Sjia
Sjiamuslimer er den nest største grenen av islam, og skiller seg fra sunnier ved at de forkaster legitimiteten til de tre første kalifene. De mener profetens fetter og svigersønn, Ali ibn Abi Talib, og hans etterkommere er de rettmessige herskerne i islam. Sjiaislam utviklet seg ut fra denne uenigheten over hvem som skulle lede muslimene etter Muhammeds død. Sjia-muslimene mener Muhammed utnevnte Ali til etterfølger, noe som avvises av sunnimuslimer.
Sjiaene anerkjenner en del forskjellige hadit-samlinger fra sunniene og har en del egne religiøse regler og tradisjoner. Sjiaislam forekommer i flere varianter.
Sufisme
Sufisme er en fellesbetegnelse for islamsk mystisisme og brukes på både sjia- og sunnimuslimske grupperinger. Et flertall av sunnimuslimer regner sufisme/tassawuf som en integrert del av sunniislam. Noen av de mest kjente sufi-brorskapene er Qadiri, Naqshbandi, Suhrawardi, Shadhili, Chishti og Rifa‘i. En sufilærd kan ofte ha tilknytning til flere brorskap.
Sufier legger generelt større vekt på det indre spirituelle aspektet ved religiøsitet enn etterfølgelse av religiøse regler. Sufier mener at det å kontrollere sitt eget ego og gi slipp på selvpålagte mentale begrensninger er nødvendig for virkelig å kunne akseptere og underkaste seg Allah. Forskjellige meditasjonsteknikker og ritualer som har som mål å overgi kropp og sjel til guds vilje: å bli ett med Allah er et viktig element i mange sufigrupperinger.
Islams trosartikler
Sunnimuslimer oppsummerer islams viktigste prinsipper og handlinger i fem søyler og seks trosartikler, mens Sjiamuslimer deler dem opp i fem røtter og ti grener.
Islams fem søyler
I sunniislam uttrykkes den islamske trospraksis i fem søyler. Trosbekjennelsen regnes som den første og viktigste.
Islams seks trosartikler
I sunniislam deles de viktigste tingene en muslim må tro på i seks trosartikler.
Islams fem røtter
I Sjiaislam deles de viktigste tingene en muslim må tro på i fem røtter.
Muhammed (570-632)
Muhammed ble født i Mekka i år 570, og i år 610, 40 år gammel, fikk han en åpenbaring fra engelen Gabriel. Etter tre år med bønn og meditasjon, mottok han nye åpenbaringer og begynte å spre sitt budskap offentlig i Mekka. Men hans budskap og økende oppslutning førte raskt til konflikter med makteliten i Mekka, og i år 622, etter en forespørsel fra klanoverhodene i oasen Yathrib (Medina) om å megle i en årelang klanfeide, utvandret Muhammed til Medina med mange av sine tilhengere. Denne utvandringen markerer starten på islamsk tidsregning. Konflikten i området ble raskt løst ved at det store flertallet av oasens innbyggere innen kort tid konverterte til islam, og ved at Muhammed utarbeidet en grunnlov for oasen som skapte en likeverdig føderasjon mellom stammene. Da flertallet av stammene konverterte til islam ble Muhammed oasens leder, og han gikk raskt inn i allianser med nabostammer. I Mekka så man på dette som en stor trussel mot seg, og de erklærte krig mot Medina. Over de neste årene møttes partene på slagmarken tre ganger, hvorav muslimene vant to og en endte uavgjort, og muslimene utvidet sin innflytelse i regionen. Etter at muslimene ble hindret i å utføre en pilegrimsreise til Mekka i år 628, inngikk partene en våpenhvile. Muslimer og mekkanere kunne for første gang på år møtes fritt, og nok en gang begynte mekkanere å konverterte til islam. Men konflikten mellom makteliten i Mekka og muslimene fortsatte å ulme under overflaten, og i år 630, etter at allierte av Mekka angrep en klan alliert med muslimene, presenterte Muhammed mekkanerne for et ultimatum. De ble gitt tre alternativer:
Mekkanerne valgte å erklære våpenhvilen for over, men Muhammeds tilhengerskare hadde vokst betraktelig siden våpenhvilen ble inngått, og muslimene marsjerte mot Mekka med en styrke på titusen mann ifølge muslimske kilder. Mekkanerne overga seg straks og flertallet av innbyggerne konverterte til islam, når muslimene inntok byen. Med Mekkas fall, var muslimene blitt den dominerende makten på Den arabiske halvøy, og innen kort tid var Arabia under muslimsk styre, og de fleste arabere konverterte til islam. Innen Muhammeds død i år 632, hadde islam begynt å spre seg til det som i dag er Syria og Irak.
De fire første kalifene (632-661)
Etter Muhammeds plutselige bortgang av naturlige årsaker, møttes en gruppe muslimer for å avgjøre hvem som skulle lede muslimene videre. Møtet ble kalt sammen i stor hast og etter kort men opphetet diskusjon valgte medlemmene på møtet Abu Bakr, Muhammeds svigerfar som leder og han ble den første kalifen. Både møtet og valget av Abu Bakr er et kontroversielt emne. Sunnier mener valget gikk riktig for seg, mens sjiaer ser på det som et kupp, både fordi blant andre Ali ibn Abi Talib, Muhammeds svigersønn ikke var til stede, og fordi de mener Muhammed hadde utnevnt Ali som etterfølger før sin død. Denne hendelsen danner utgangspunktet for splittelsen mellom Sjia- og Sunnimuslimer.
Abu Bakrs regjeringstid gikk for det meste med til å nedkjempe klaner som mente de utelukkende hadde underkastet seg Muhammed og at deres lojalitetsløfte sluttet med hans død. Abu Bakr døde av naturlige årsaker i år 634, og etter hans ønske ble Umar ibn al-Khattab utnevnt til ny kalif. Under Umar erobret kalifatet mange nye landområder. Muslimene erobret Mesopotamia og deler av Persia fra det Persiske rike og Syria, Palestina, Armenia, Egypt og deler av Nord-Afrika fra Det bysantinske riket. I år 644 ble Umar drept av en persisk slave som bar nag mot ham av personlige årsaker. Uthman ibn Affan ble valgt til Kalif etter Umars død. Under Uthmans styre falt restene av det persiske riket, Kypros, og mesteparten av Nord-Afrika og Kaukasus under kalifatets kontroll. Uthman utnevnte for det meste sine egne klansmenn fra umayyadklanen til guvernørstillinger i det nye imperiet, mange muslimer så på dette som nepotisme, og mente Uthman regjerte mer som en konge enn som «Den første blant likeverdige» som kalifen var ment å være. Dette førte til økt misnøye med hans styre og i år 656 ble han drept av en sint folkemengde i sitt eget hus.
Etter Uthmans død ble Ali ibn Abi Talib spurt om å bli muslimenes leder. Det blir sagt at han takket nei til å begynne med, fordi han ikke ønsket å profittere på Uthmans brutale drap, men at han til slutt takket ja etter at hans tilhengere insisterte. Mange mente derimot enten at han var medskyldig i drapet, eller at han ikke gjorde nok for å stille morderne for retten, og hans regjeringstid startet med å slå ned opprør, først fra profeten Muhammeds enke Aisha i «slaget ved Basra», og så fra Uthmans klansmann Muawiyah ibn Abi Sufyan, guvernør av Syria i «slaget ved Siffin» i år 657. Slaget ved Siffin ble løst ved megling, men en puritansk del av Alis tilhengere (kharijittene) som hadde ment han var utvalgt av Allah som muslimenes leder, mente megling over Allahs avgjørelse var blasfemisk og forlot han. I år 661 ble han drept av en gruppe kharijitter, og Muawiyah tok makten som første kalif i det som utviklet seg til å bli det arvelige umayyadkalifatet.
Sunnimuslimer kaller de fire første kalifene for «de fire rettledete kalifene», mens Sjiamuslimer utelukkende anerkjenner Ali, og mener de andre tre ikke hadde rett på kalifatet. Alis død førte til et tydelig skille i det muslimske samfunnet mellom det som ble sjiaislam og sunniislam. Det betydde også slutten på den utvalgte Kalif, og fra da av forble Kalifatet en arvelig monarkisk institusjon.
Umayyadekalifatet (661-750)
Et av Muawiyahs første handlinger som kalif var å flytte hovedstaden til kalifatet fra Medina til Damaskus, hvor han hadde vært guvernør. Området under muslimsk styre fortsatte å vokse under umayyadene, og innen år 750 hadde det som i dag er Pakistan, resten av Nord-Afrika, mesteparten av Sentral-Asia samt Spania og Sør-Frankrike falt under islamsk styre. Det var likevel økende misnøye med umayyadenes styre, både fordi de hadde gjort kalifatet monarkisk og fordi de aktivt forsøkte å bremse islams vekst blant befolkningen i imperiet. Ikke-muslimer måtte betale en skatt til kalifatet i bytte mot beskyttelse og trosfrihet, og jo flere som konverterte til islam, jo lavere ble disse skatteinntektene. I 750 tok abbasidene makten fra de stadig mer upopulære umayyadene. Umayyadekalifatet blir generelt sett på som negativt av både Sunni og Sjiamuslimer, og mange mener det betydde slutten for den ekte islamske staten, styrt etter Allahs vilje.
Abbasidekalifatet frem til Bagdads fall (750-1258)
Abbasidene klarte aldri å få full kontroll over Kalifatet. Umayyadene beholdt kontrollen over Spania, og innen kort tid tok et nytt dynasti (Idrisiddynastiet) makten i Nord-Afrika. Hele den muslimske verden har aldri befunnet seg under en eneste leder siden. Abbasidene flyttet i år 763 kalifatets hovedstad fra Damaskus til Bagdad for å komme nærmere sin persiske maktbase.
Abbasidene fant det vanskeligere og vanskeligere å kontrollere imperiet og lokale guvernører fikk stadig mer makt under deres styre. Samtidig la abbasidene grunnlaget for senere tyrkisk dominans i Midtøsten ved å basere de væpnede styrkene på tyrkiske slaver (mamlukene). Umayyadene i Spania erklærte seg selv som de rettmessige kalifene i opposisjon til abbasidene, og den islamske kulturen i Spania fikk utvikle seg mer eller mindre selvstendig fra resten av den muslimske verden. Men også Spania ble fragmentert i mindre stater som skapte grunnlaget for den kristne gjenerobringen. Innen år 1235 hadde hele Den iberiske halvøy bortsett fra Granada falt til kristne konger, og i 1492 falt også Granada.
I Egypt, Syria, Palestina, Sicilia og Libya styrte de sjiittiske fatimidene i realiteten selvstendig fra abbasidene. På slutten av 1000-tallet begynte også de kristne korstogene i Midtøsten, og frem til slutten av 1100-tallet eksisterte flere små korsfarerstater i Midtøsten. Tiden under abbasidekalifatet så også flere invasjoner fra tyrkiske stammer som var nykonverterte til islam, og i 1258 falt Bagdad til mongolske styrker og flesteparten av abbasidene ble drept. Fra da av eksisterte kalifatet utelukkende i teorien selv om abbasidene beholdt tittelen til 1517.
Fra Bagdads fall til det 20. århundre
Etter at abbasidene mistet all reell makt, ble utviklingen i de forskjellige delene av den muslimske verden til større og større grad styrt av lokale forhold, og den muslimske verden ble mer og mer fragmentert. I århundrene som fulgte vokste det frem tre store imperier:
I tillegg spredte islam seg til nye deler av verden:
Til tross for dette ble de islamske statenes strategiske og økonomiske interesser i verden stadig svekket i denne perioden, på grunn av Europas voksende verdensdominans. Innen det 20. århundret var alle statene i den muslimske verden enten blitt europeiske kolonier og protektorater, eller de var på randen av kollaps grunnet etniske og religiøse konflikter, og politisk og økonomisk stagnasjon.
Islam i det 20. århundre
Det 20. århundre så store forandringer i den muslimske verden. Etter første verdenskrig kollapset det siste muslimske imperiet, Det osmanske riket, og etter annen verdenskrig var mesteparten av statene i den muslimske verden blitt selvstendige. De fleste nye muslimske statene forsøkte å imitere vestlige stater i form, og mange prøvde å fremme nasjonalisme og nasjonal stolthet i befolkningen. Samtidig vokste det frem sterke krefter som så på de siste århundrene av islamsk historie som islams middelalder, og ønsket enten en islamsk renessanse, og en oppbygning av et nytt moderne samfunn basert på islams storhetstid i stedet for basert på vesten, eller en forkastelse av det de så på som uislamske nyvinninger, og en direkte gjenskapelse av det de så på som det rene, ubesudlete islamske samfunnet etter profeten Muhammeds død. Dannelsen av staten Israel i det mange muslimer så på som islamsk kjerneland skapte også økende motstand mot vesten og skapte grobunn for islamistisk ekstremisme og terrorisme.
Islam er en verdensreligion, og det finnes muslimer av de fleste etniske bakgrunner, hudfarger og språk. I dag bor det mellom 1,3 og 1,5 milliarder muslimer i verden, og i antall tilhengere regnes islam som verdens nest største religion.
Islam i Europa
I Europa har islam en historie fra 700-tallet da Al-Andalus ble etablert på Den iberiske halvøy. I 948 ble emiratet på Sicilia etablert etter at Palermo var inntatt 100 år tidligere. I middelalderen misjonerte dervisjer på Balkan og en del kristne folkegrupper særlig bogomiler gikk over til islam. Tyrkiske styrker krysset Evros i 1371 og etter osmansk styre ble etablert på Balkan på 1400-tallet ble konvertering vanlig. De osmanske herskerne påbød ikke konvertering, men muslimer betalte lavere skatt til sultanen. Ikke-muslimer fikk heller ikke ha høyere stillinger i militæret og i statsadministrasjonen. På 1500-tallet var en stor del av eliten omvendt. En hypotese er at den raske konverteringen skyldtes at både den katolske og den ortodokse kirken hadde svake institusjoner: Islam slo særlig gjennom i Bosnia og Montenegro langs den gamle konfliktlinjen mellom østkirken og vestkirken, en delelinje som oppsto innenfor Romerriket i 395. I bulgarske, serbiske og rumenske områder sto den ortodokse kirken sterkt at den ble anerkjent av sultanen som såkalt «millet». Den serbiske kirkens selvstendighet ble gjenopprettet av patriarken Makarije i 1557. Han var bror (eller fetter) av storvisir Mehmet Pasha Sokolović. Milletene ble forløperne for dagens nasjoner på Balkan og opphavet til den sterke koblingen mellom nasjon og kirke. På 1600-tallet var Beograd en delvis islamsk by med flere titalls moskeer, bare Bajraklimoskéen står igjen.
Etter det andre serbiske opprøret i 1815 ble «tyrkerne» fordrevet fra områder som løsrev seg fra Det osmanske riket. Nasjonalstatenes fremvekst på Balkan på 1800-tallet førte til omfattende utvandring eller fordriving av muslimer til områder fortsatt kontrollert av sultanen. Etter den første balkankrigen (1912-1913) utvandret eller flyktet 400.000 til osmansk område, og utvandringen fortsatte i mellomkrigstiden blant annet ved befolkningsutveksling med Hellas etter Lausanne-traktaten. Etter andre verdenskrig forlot 200.000 muslimer Makedonia, Kosovo og Sanjak Novi Pazar (dagens Sandžak) og slo seg ned i Istanbul-området. Da de kommunistiske regimene i Romania og Bulgaria utviklet seg i en nasjonalistisk retning ble muslimene marginalisert. I 1984 satte Bulgaria i gang en nasjonal gjenfødelse og i løpet av et år fikk 850.000 borgere «bulgariserte» navn. Sommeren 1989 utvandret 300.000-400.000 muslimer til Tyrkia. I Albania innledet Enhver Hoxha i 1967 en anti-religions politikk der imamer, dervisjer og kristne prester ble forfulgt og til dels henrettet. Etter regimets fall i 1991 ble religiøse institusjoner i Albania bygget opp fra ingenting. Etter Dayton-avtalen skjedde oppbygging av islamsk institusjoner i kantoner med bosniakisk befolkningsflertall.
Islam i Norge
I Norge var det pr 2005 ca. 80 000 medlemmer i registrerte islamske trossamfunn, fordelt på 92 ulike trossamfunn/menigheter. Den største menigheten er World Islamic Mission i Oslo, med ca. 6000 medlemmer. Islamsk Råd Norge er en paraplyorganisasjon.
Islamisme
Islamisme er en politisk ideologi som har som mål at samfunnet skal styres i henhold til islam. Islamistiske bevegelser har vært en voksende faktor i mange land de siste årene, både i land der muslimer er i majoritet og der de er i minoritet. Islamisme er basert på den tanke at islam ikke bare er en religiøs tro, men også et politisk system, som muslimer bør arbeide for å innføre i de land hvor de er i majoritet. Den militante islamismen som er mest synlig, er historisk sett en frigjøringsideologi med røtter i 1920-årene og dannelsen av Det muslimske brorskapet i Egypt i 1928. Islamismen ble for alvor kjent i vestlige medier på 1990-tallet.
Det er svært omdiskutert hvorvidt islamisme er en integrert del av muslimsk tro og liv. Både islamister og islam-kritikere vil ofte velge å beskrive islamisme som islams naturlige tilstand, mens både tradisjonalister og moderate muslimer vil understreke at islamisme er én mulig forståelse av islam.
Wigan Athletic FC
Wigan Athletic Football Club er en engelsk fotballklubb som spiller i League One. Klubben ble stiftet i 1932, og ble valgt inn i The Football League i 1978. «The Latics», som er kallenavnet til Wigan Athletic, spiller hjemmekampene sine på DW Stadium i Wigan. Byen Wigan ligger i Nordvest-England, omtrent midtveis mellom Liverpool og Manchester.
Historie
Klubben ble stiftet etter at klubben Wigan Borough gikk konkurs. Wigan Athletic ble dermed det femte forsøket på å få i gang en fotballklubb i byen. Klubben spilte sine hjemmekamper på Springfield Park til 1999/2000-sesongen, da JJB Stadium ble bygget. Springfield Park brukes nå til blant annet reservelagskamper.
Spillerstall
Oppdatert 1. mars 2023.
Slaget ved Stoke Field
Bakgrunn
Henrik VII hadde blitt kronet etter Bosworth Field, og de fleste yorkister hadde anerkjent ham som konge på grunn av hans ekteskap med Elizabeth av York.
Diffusion tensor imaging
Diffusion tensor imaging (DTI) er en teknikk utviklet i midten og siste halvdel av 1990-tallet, basert på magnetresonanstomografi (MR). Begrepet, som er engelsk, har foreløpig ikke fått noe hevdvunnet norsk navn. Teknikken muliggjør visualisering av lokalisasjon, orientering og anisotropi i hjernens hvite substans. Aksonenes arkitektur i parallelle bunter og deres myelin-skjeder fasiliterer diffusjon av vannmolekylene fortrinnsvis langsmed aksonenes hovedretning.
Slaget ved Stoke Field
Bakgrunn
Den sterkeste gjenlevende tronkreveren fra Huset York var dronningens fetter Edward, jarl av Warwick, sønn av George Plantagenet, 1. hertug av Clarence. Han ble holdt fanget i Tower of London, men en mann som var svært lik ham, Lambert Simnel, ble av John de la Pole, jarl av Lincoln utgitt for å være Edward under et forsøk på å styrte Henrik VII. Lincoln hadde øyensynlig blitt forlikt med Henrik, men han hadde selv et krav på tronen ettersom Rikard III hadde navngitt ham som arving. Det er liten grunn til å tro at han ikke visste at Simnel ikke var jarlen av Warwick, men han så en mulighet til å styrte kongen, noe som kunne ført til at han selv kunne ta makten. Med støtte fra Francis Lovell, viscount Lovell kronet han den unge mannen som Edvard VI i Dublin. Hans hær, som bestod av burgundiske leiesoldater og en stor gruppe menn uten krigserfaring, steg i land i Lancashire.
Diffusion tensor imaging
Denne preferansen for orientert diffusjon benevnes som anisotropisk diffusjon. Denne form for bildediagnostikk er en forlengelse av diffusjons-MR. Hvis man anvender diffusjonsgradienter (m.a.o. magnetfelt-variasjoner) i minst 6 retninger, er det mulig å kalkulere for hver enkelt voksel en såkalt tensor (m.a.o. en tredimensjonal matrise) som beskriver den tredimensjonale formen for diffusjon. Aksonenes fiberretning indikeres ved tensorenes hovedsakelige egenvektor. Denne vektoren kan fargekodes, som gir et kart over fibrenes posisjon og retning (rødt for høyre-til-venstre, blått for superiørt-inferiørt, grønt for anteriørt-posteriørt). Fargenes lyshet vektes av den fraksjonelle anisotropi, som angir graden av anisotropi i hvert enkelt voksel. Mean Diffusivity (MD) eller trace er et gradert mål på total diffusjon innenfor en enkelt voksel. Disse målene brukes klinisk for å lokalisere lesjoner i hjernens hvite substans som ikke kan illustreres på andre former for MR-undersøkelser.
Slaget ved Stoke Field
Slaget
Kongens hær marsjerte mot Newark og møtte opprørerne så snart de krysset Trent. John de Vere, jarlen av Oxford som ledet avantgarden kom over opprørerne på East Stoke. Det var kongshæren ikke forberedt på siden den var spredt ut over et vidt område og jarlen valgte derfor å gå til angrep mot den sterkere opprørshæren fordi man fryktet et sammenbrudd i kampmoralen ved en tidlig tilbaketrekning. Opprørerne under jarlen av Lincoln sto foran East Stoke langs et høydedrag slik at Oxford måtte konfrontere dem fra lavereliggende terreng.
Diffusion tensor imaging
Diffusion tensor imaging data kan brukes for å utføre traktografi i hvit substans. Fiber tracking-algoritmer kan brukes for å illustrere en nervebane i sin helhet (f.eks. pyramidebanen), som formidler motorsignaler fra motorisk cortex til ryggmargen og det perifere nervesystemet.
Slaget ved Stoke Field
Slaget
Slaget startet på sedvanlig måte rundt kl. 9 om morgenen da begge sider lot sine bueskyttere skyte ut salver av piler mot motstanderne. I Lincolns hær var det en stor andel irske menn med lite pansring på seg. Da Oxfords hær nådde foten av høyden måtte den rette ut slaglinjen sin for å rykke oppover. Det tok irene som tegn på at de skulle angripe, ikke minst fordi de hadde hatt store tap og de styrtet nedover åssiden uten at Lincoln kunne kontrollere dem. Resten av hæren fulgte med.
Diffusion tensor imaging
I klinisk sammenheng brukes DTI for å påvise lokalisasjon i hjernens hvite substans, for å lokalisere svulster i relasjon til fiberbanene i hvit substans (infiltrasjon, defleksjon)), for å lokalisere fiberbanene i den hvite substansen i forbindelse med planlegging av nevrokirurgiske inngrep og for å vurdere modningsprosessen av den hvite substansen hos barn.
Slaget ved Stoke Field
Slaget
Idet Oxfords slagorden var ved å knekke sammen, kom hertugen av Bedford fram med hoveddelen av kongens hær langs den samme veien mot Newark som Oxford hadde tatt. Disse styrkene vendte situasjonen. Med forsterkninger kunne de presse opprørerne tilbake og oppover høydesiden. Etter mer enn en times kamp kunne ikke Lincolns utslitte hær stå imot motangrepet og Lincolns formasjoner kollapset. Deretter begynte forfølgelsen. Hundrevis av opprørere flyktet mot Trent over høydedraget og ned i det kuperte terrenget bak – inkludert en kløft hvor de ble omringet og massakrert av kongens soldater. Dette stedet har siden blitt kalt «Red Gutter» ettersom det ble sagt at grunnen av kløften var overfylt med blod.
700 andre ble tatt til fange flere dager etterpå. Engelskmenn og irer i denne gruppen av fanger ble straffet mens tyskerne fikk lov til å dra hjem.
Lincoln falt i slaget, og Lovell druknet antagelig i Trent under flukten. Hans lik ble siden funnet i Minster Lovell uten at man vet hvordan det kom til familiens gravkammer. Simnel ble tatt til fange, men kongen benådet ham og gav ham en tjenerstilling i det kongelige kjøkken.
Tverrstripet fliksidedøgnflue
Tverrstripet fliksidedøgnflue (Siphlonurus alternatus) er en døgnflue som tilhører familiegruppen fliksidedøgnfluer eller svømmedøgnfluer. Gruppens ulike norske navn har oppstått på grunn av ulike norske dialekter og fra litteraturen.
Utbredelse
Tverrstripet fliksidedøgnflue finnes på den nordlige halvkule i Europa, Asia og Nord-Amerika. Er funnet i hele Norge
Voksne (imago)
Kroppen er 14-17 millimeter lang, oftest brunlige eller gråbrune på farge. Lengst bak på bakkroppen er det to haletråder (cerci). Vingene er trekantet og holdes rett opp og ut fra kroppen i hvile. De er klare, uten flekker, med markerte, mørke årer. Fra den bakerste lengdeåren i forvingen går det flere, korte, bølgete tverr-årer til bakkanten. Bakvingene er godt utviklet og ganske store, de mangler en utvidelse ved basen. Beina er slanke, frambeina er lange og tynne. Bakfoten (tarsen) er lengre enn leggen (tibia). Hannen har store litt utstående fasettøyne.
Nymfer/larver
Nymfene er mellom 14-17 millimeter lang, vanligvis gulbrun på farge. De har tydelige mørkere tverrbånd på oversiden av alle bakkroppsleddene. Lengst bak på bakkroppen er det tre haletråder (cerci), som er kortere enn bakkroppen. Langs bakkroppssidene har de doble bladformede trakégjeller med tydelige, mørke trakéer. Hodet er ganske bredt og har runde fasettøyne.
Levevis
Tverrstripet fliksidedøgnflue finnes i og ved ferskvann, i innsjøer eller rolige partier i elva. Den finnes helst der vannet er ganske rent. Den lever mesteparten av sitt liv som larver eller nymfer. Eggene slippes av hunnen ned på vannoverflaten. De synker straks til bunnen. Nymfene lever nedgravd i bunnmaterialet, i mudder og sand på bunnen. De spiser små partikler av organisk materiale, som alger, planterester eller råtnende planter. Men også av andre mindre dyr. I Norge har den vanligvis et nymfestadium på 2 år.
Tverrstripet fliksidedøgnflue tilhører gruppen insekter med ufullstendig forvandling, som betyr at den ikke har et puppestadium mellom nymfestadiet og «Fluestadiet» (imago). Døgnfluenes livssyklus er enestående i dyreriket på grunn et mellomstadie kalt subimago som ingen andre kjente insektsgrupper gjennomgår. Fluefiskere kaller dette stadiet for dun (engelsk). Ved klekking vil subimagostadiet flyte opp til overflaten, hvorpå døgnfluen svømmer inn til land. Der kryper den opp i vegetasjonen før imago klekkes.
Blagovesjtsjensk (Basjkortostan)
Blagovesjtsjensk (russisk: Благове́щенск) er en by i Republikken Basjkortostan i Russland. Byen ligger på høyre bredd av elva Belaja (ei sideelv til Kama, rundt 30 km nord for Ufa. Innbyggertall: 32 989 (folketelling 2002), 27 705 (folketelling 1989).
Byen ble grunnlagt i 1756, og fikk innvilget bystatus i 1941.
Fylkesvei 2140
Fylkesvei 2140 går mellom Hovin og Finstad i Elverum.
Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 544 (Hedmark).
Johannes Fibiger
Johannes Andreas Grib Fibiger (født 23. april 1867 i Silkeborg, død 30. januar 1928 i København) var en dansk lege og professor i patologi ved Københavns Universitet. Han mottok i 1926 Nobelprisen i fysiologi eller medisin for sine studier over kreftsvulster hos rotter.
Fibiger ble lege i 1890 og studerte under Robert Koch og Emil Adolf von Behring i Berlin. Han mottok doktorgrad fra Københavns Universitet i 1895 og ble professor i patologisk anatomi og direktør ved instituttet for anatomisk patologi ved samme sted i 1900.
Cathay Pacific
Cathay Pacific, IATA-kode CX, medlem av Oneworld-alliansen, er et flyselskap med hovedsete i Hongkong. Hovedbasen er Hongkongs internasjonale flyplass Chek Lap Kok. Navnet er avledet av et gammelt navn for Kina (Cathay), og grunnleggerens visjon om en gang å kunne fly over Stillehavet.
Cathay Pacific er vokst fra en beskjeden start til ett av verdens største flyselskaper. Det ble stiftet den 24. september 1946 av den australske flyveren Sydney H. de Kantzow og den tidligere amerikanske militærpiloten Roy C. Farrell. Opprinnelig drev det flyfrakt med to DC-3-maskiner, og etter hvert kom passasjerbefordring til. Det ble opprettet frakt- og passasjerruter fra Hongkong til Shanghai, og snart etter også til Manila, Bangkok, Singapore og Sydney.
I 1948 ervervet handelshuset "Butterfield & Swire" (i Hongkong, idag "Swire Group") 45% av eierskapet. Senere økte dette store handelshuset sin andel til 70%.
En jevn og rask ekspansjon fulgte. I 1959 kjøpte Cathay Pacific opp sin viktigste konkurrent, Hong Kong Airways. Nye og flere fly ble anskaffet, og nye reisemål kom med på passeasjertrafikkruten, som Osaka, Fukuoka og Nagoya i Japan.
På 1970- og 1980-tallet fortsatte veksten, og i 1980 begynte de første flyvningene til Europa, til London-Heathrow.
Cathay Pacific har i 2015 passasjerflyvninger til mer enn 80 byer på fem kontinenter, bl.a.
Bangkok, Bombay, Cebu, Colombo, Denpasar, Fukuoka, Hanoi, Ho-Chi-Minh-byen, Hongkong, Jakarta, Kuala Lumpur, Manila, Nagoya, Ōsaka, Penang, Sapporo, Seoul, Singapore, Surabaya, Taipei og Tokyo.
Adelaide, Auckland, Brisbane, Cairns, Christchurch, Melbourne, Perth og Sydney.
Bahrain, Dubai og Johannesburg.
Amsterdam, Frankfurt am Main, London, Paris, Roma, Manchester, Düsseldorf, Madrid (startet 21. juni 2016); København står på liste over nye byer Cathay vil ekspandere til.
Los Angeles, New York, Toronto og Vancouver.
Gastrula
Gastrula er et tidlig stadium i fosterutviklingen, og resultatet av prosessen som kalles gastrulasjon, der fosterets framtidige kimlag dannes. Gastrulaen er en hul ball og består av et dobbelt lag med celler med en urmunn som leder inn i hulrommet – urmagen. Det indre cellelaget er det som hos det voksne dyret vil bli endoderm (slimhinner), det ytre cellelaget tilsvarer ektoderm (først og fremst hud, men også nerveceller). Uttrykket gastruala ble først fremmet av Ernst Haeckel i 1874. Gastrulasjonen foregår ved at den ene enden av morulastadiet, typisk den vegetative polen, presses inn og blir innsiden av fosteret, mens den animalske polen blir utsiden.
Gastrula hos dyr uten gjennomgående tarm
Hos enkle dyr som nesledyr har gastrulastadiet i prinsippet samme struktur som det voksne dyret, med en enkel åpning inn til magen, som også gjør tjeneste som anus. Hos flatormer finnes oppstår det et lag med celler mellom de to lagene i gastrulaen (mesoderm), men ellers har gastrulaen og det voksne dyret mye til felles.
Gastrula hos høyere dyr
Hos høyere dyr med en gjennomgående tarm vil gastrulaen gjennomgå store forandringer, og ikke alltid være gjenkjennbar i det voksne dyret, selv om urmagen vil forbli tarmen. Urmunnen hos protostomier, som omfatter mesteparten av dyreriket, forblir munnen til det voksne dyret. Hos deuterostome dyr (pigghuder, hemikordater og ryggstrengdyr) vil urmunnen lukkes, etterfulgt av en innforldning langs ryggsiden av gastrulaen (primitivfuren). En ny munn åpnes i motsatt ende.
Hos amniotene som har store egg med mye plomme, er hele gastrulastadiet undertrykket, og gastrulasjonen sees best på at primitivfuren foldes inn langs det som ville vært ryggsiden av gastrulaen.
Evolusjonære implikasjoner
Siden alle dyr med unntak av svamper gjennomgår gastrulasjon, foreslo Haeckel at det første dyret liknet en gastrula, et hypotetisk stadium han kalte en gastrea. Gastrulasjon foregår imidlertid på til dels svært forskjellige måter i dyreriket, og Hackels teori har blitt sterkt kritisert. Gastrea-teorien blir i modifisert form blir likevel stadig forsket på, og er en av flere måter utviklingen av de forskjellige hovedlinjene i dyreriket forklares.
666 (tall)
666 (seks hundre og sekstiseks) er det naturlige tallet som kommer etter 665 og kommer før 667.
Grunnkretser i Tinn kommune
Grunnkretser i Tinn kommune er delområder og grunnkretser som seksjonerer Tinn kommune i Vestfold og Telemark, for folketellingsformål og lignende. I noen tilfeller sammenfaller de med kirkesogn, med valgkretser og med nåværende eller tidligere skolekretser.
Davlekanovo
Davlekanovo (russisk: Давлеканово) er en by i Republikken Basjkortostan i Russland. Byen ligger ved elva Djoma, 90 km sørvest for Ufa. Innbyggertall: 23 860 (folketelling 2002), 21 911 (folketelling 1989).
Byen er kjent siden midten av 1700-tallet som landsbyen Itkulovo (russisk: Иткулово), som senere endret navn til Davlekanovo. Den fikk status som bymessig bosetning i 1928, og bystatus ble innvilget i 1942.
Oesterwurth
Oesterwurth er en kommune i kretsen Ditmarsken i Schleswig-Holstein, Tyskland.
Oesterwurth hører under Büsums amt, og lå inntil 1. januar 2008 i Wesselburens amt.
Oesterwurth ligger mellom Neuenkirchen og Wesselburen.
Republikken Kina under Sommer-OL 1960
Republikken Kina under Sommer-OL 1960. 27 utøvere (24 menn og 3 kvinner) fra Republikken Kina deltok under Sommer-OL 1960 i Roma. De vant en sølvmedalje og ble nummer 32 på den uoffisielle medaljestatistikken.
Nicky Hopkins
Hopkins var medlem i flere band, deriblant The Jeff Beck Group, men han spilte også piano og orgel på flere av låtene til artister som The Rolling Stones, The Beatles, The Who, John Lennon og Jefferson Airplane. Blant låtene han bidro til er «Sympathy for the Devil» (The Rolling Stones), «Jealous Guy» (John Lennon) og «Revolution» (The Beatles).
Georg Vilhelm Lyng
Georg Vilhelm Lyng (født 24. mars 1827 i Suldal, død 19. mai 1884) var en norsk professor i filosofi.
Tomas von Brömssen
Tomas von Brömssen (født 8. mai 1943 i Örgryte i Göteborg) er en svensk skuespiller.
Georg Vilhelm Lyng
Bakgrunn
Georg Vilhelm Lyng var sønn av sogneprest til Suldal og Røldal, senere til Fåberg, Rasmus Lyng (1801–70) og hans første hustru Urbine Jakoba Willumsen (1800–44). Frem til i 17-årsalderen ble han forberedt for universitetsstudiene av sin far.
Tomas von Brömssen
Han er sønn av kunstneren Birger von Brömssen og hans hustru Elvi f. Tengblad. Brömssen (opprinnelig Bröms) er en adelsslekt fra Livland. Den ble adlet i 1678 og introdusert på Riddarhuset i Stockholm to år senere.
Georg Vilhelm Lyng
Studier
I 1845 ble han student med laud og tok i desember 1851 filologisk embetseksamen med laud. Han var deretter 1852–55 medbestyrer av Heltbergs Latinskole.
Canguçu
Canguçu er en kommune i delstaten Rio Grande do Sul i sørregionen av Brasil.
Georg Vilhelm Lyng
Studier
Han hadde tidlig følt seg tiltrukket av filosofiske studier, og ble ført av sin lærer Monrad inn i Hegels filosofi. Han forble alltid tilhenger av denne filosofi, men må i senere tid henføres til ny-hegelianerne. I 1853 vant han H.K.H. Kronprinsens gullmedalje for sin besvarelse av universitetets prisoppgave om «Forskjellen mellom Platons og Aristoteles's Psychologi».
Tomas von Brömssen
Utdannelse og karrière
Tomas von Brömssen ble utdannet ved teaterskolen i Malmö. Han ble landskjent i både Sverige og Norge gjennom rollen som skraphandlersønnen Herbert i TV-serien Albert og Herbert med Sten-Åke Cederhök, av denne kalt Hebbelille.
Georg Vilhelm Lyng
Filosofi
I 1858 ble han ansatt som universitetsstipendiat i filosofi og oppholdt seg deretter for studiens skyld i lengre tid i København og Berlin. I 1867 ble han dr. philos. ved universitetet i Kristiania etter å ha forsvart avhandlingen «Studier over Schellings Philosophi», hvor han særlig forsøkte å fremstille sammenhengen mellom det tidligere og det sene Schellingske system. 6. februar 1869 ble han utnevnt til professor i filosofi og foreleste i årenes løp særlig over filosofiens historie, religionshistorie, naturfilosofi og den antikke greske filosofi, særlig enkelte av Platons dialoger.
Tomas von Brömssen
Utdannelse og karrière
Brömssen og Cederhök arbeidet sammen i flere revyer, og Brömssen har også hatt stor suksess med egne revyer. I senere år har Tomas von Brömssen gjort mange seriøse rolleportretter både på teater og i dramafilmer.
Georg Vilhelm Lyng
Filosofi
I feriene reiste han ofte til utlandet, Tyskland og Frankrike, dro fra universitet til universitet, hørte forelesninger, stiftet bekjentskap med professorene og disputerte med dem om filosofiske problemer. Etter lengre tids sykdom sto han på reisefot igjen, da han døde 19. mai 1884.
Tomas von Brömssen
Utdannelse og karrière
Norge er et land Brömssen har vært flere ganger i og her gjort suksess med sine mange rolletolkninger og oppsetninger.
Djurtjuli
Djurtjuli (russisk: Дюртюли, basjkirsk: Дүртөйлө) ) er en by i Republikken Basjkortostan i Russland. Byen ligger på venstre bredd av elva Belaja (ei sideelv til Kama, 110 km nordvest for Ufa. Innbyggertall: 29 984(folketelling 2002), 25 264 (folketelling 1989).
Byen er kjent siden 1795. Den fikk status som bymessig bosetning i 1964, og bystatus ble innvilget i 1989.
Northanger Abbey
Northanger Abbey var den første romanen som Jane Austen gjorde ferdig og klar for publisering, selv om hun tidligere hadde begynt på Fornuft og følelse og Stolthet og fordom.
I henhold til Cassandra Austen ble Susan, som romanen først ble kalt, skrevet i årene 1798–1799. Den ble revidert av Austen for trykk i 1803, og solgt det samme året for £10 til Crosby & Co., en bokselger i London, som besluttet å ikke utgi den. I 1817 var bokhandleren klar til å selge boken tilbake til forfatterens bror Henry Austen for den nøyaktige sum av £10 som han hadde betalt for i utgangspunktet, ukjent med at forfatteren var da forfatter av fire populære romaner. Romanen ble ytterligere revidert før den ble kjøpt posthumt sent i desember 1817 (1818 er oppgitt på tittelsiden) som de første to bind i en firebindsserie med Overtalelse.
Belgisk toppdivisjon i fotball 1998–1999
Belgisk toppdivisjon i fotball ble opprettet i sesongen 1895-96. Det belgiske fotballforbundet står for organiseringen av ligaen. De er igjen underlagt av UEFA, som setter hovedreglene for hvordan fotball organiseres i Europa.
Singapore under Sommer-OL 1948
Singapore under Sommer-OL 1948. En sportsutøver fra Singapore deltok under Sommer-OL 1948 i London. Det var første gangen som Singapore deltok i et OL, de vant ikke noen medaljer.
Belgisk toppdivisjon i fotball 1998–1999
Ligatabell
K=kamper spilt, V= vunnet, U= uavgjort, T= tap, MF-MM= mål for-mål mot, P = Poeng
Northanger Abbey
Kort om handlingen
I Northanger Abbey følger leseren den 17 år gamle Catherine Morland og familievennene Mr. og Mrs. Allen til byen Bath i England. Catherine er i Bath for første gang, og gleder seg over å kunne besøke nye venner, blant andre Isabella Thorpe, og gå på ball. Catherine vekker interessen hos Isabellas bror, John Thorpe, og hos hennes egentlige kjærlighet i boken, Henry Tilney. Hun blir også venner med Eleanor Tilney, Henrys yngre søster. Henry fanger hennes oppmerksomhet med sitt syn på romaner og kunnskap om historie og verden. General Tilney (Henry og Eleanors far) inviterer Catherine på besøk til familiens eiendom, Northanger Abbey. Fordi Catherine har lest Ann Radcliffes gotiske roman The Mysteries of Udolpho, forventer hun at Northanger Abbey skal være et mørkt, gammelt sted fullt av gotisk skrekk og fantastiske mysterier.
Sammendrag
17 år gamle Catherine Morland er ett av ti barna til en prest. Hun er svært glad i å lese gotiske romaner, og The Mysteries of Udolpho av Ann Radcliffe er en av favorittbøkene.
Catherine blir invitert av sine velstående naboer i Fullerton, Mr. og Mrs. Allen, til å bli med dem til byen Bath og være med på vintersesongen med ball, teater og andre sosiale festligheter. I begynnelsen legger mangelen på bekjentskaper en demper på tilværelsen i Bath, men snart blir hun introdusert for en ung herre, Mr. Henry Tilney, som hun danser og konverserer med. Til Catherines store skuffelse ser hun ikke Mr. Tilney igjen på en stund etter deres første møte, men hennes opperksomhet blir raskt fanget opp når Mrs. Allen møter Mrs. Thorpe, en gammel skolevenn. Sønnen til Mrs. Thorpe kjenner også Catherines eldre bror, James. Catherine blir raskt venner med den eldste Miss Thorpe, Isabella, en livlig og flørtete ung dame.
Catherines bror James og Isabellas bror John kommer ikke lenge etter til Bath. Mens Isabella og James bruker tid sammen, blir Catherine kjent med John, en forfengelig og brå, ung herre som stadig vekk forteller fantasifulle historier om seg selv.
Mr. Tilney kommer tilbake til Bath, sammen med sin yngre søster, Eleanor Tilney, som er en vennlig, elegant og respektabel ung dame. Catherine møter også faren deres, general Tilney.