cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Siegfried Wolfgang Fehmer
Bakgrunn
Siegfried Fehmer vokste opp i Moskva med tyskbaltiske foreldre fra Latvia. Familien hadde russisk statsborgerskap. Begge barna fikk navn fra germansk sagnverden; Fehmers storesøster het Sigrid Helga. Som bygningsingeniør arbeidet faren deres i Moskva under første verdenskrig, og som seksåring opplevde Fehmer den russiske revolusjon på nært hold, med gatekamper, lange opphold gjemt i kjelleren, og matmangel der det iblant bare var potetskrell å leve av. Fehmer kom derfor aldri til å like chips eller annet som minnet om Moskva-tiden.
Karriere før krigen
Han ble medlem av NSDAP i januar 1930 mens han studerte juss ved Friedrich-Wilhelms-Universität i Berlin (i dag Humboldt-Universität zu Berlin). I 1933 var han ferdig jurist, og i april 1934 giftet han seg med Anni Wille.
En bekjent i Gestapo anbefalte Fehmer, partimedlem 181.345, til Reinhard Heydrich, som merket seg at Fehmers etternavn stammet fra Femern i Østersjøen der Heydrich hadde landsted. Han imponerte med sitt minne for både ansikter og stemmer. I fritiden dyrket han boksing, der han til og med var sparringpartner for Ernst Pistulla som hadde vunnet sølv i OL. Heydrich viste sin nye medarbeider finessene i sitt kontor i Prinz-Albrecht-Straße, der det var skjulte mikrofoner overalt, i vegger og lamper, og skrivebordet hadde innebygd automatvåpen som kunne utløses om man trykket på en knapp. Fehmer begynte i avdelingen som arbeidet med kommunistsaker, først i Berlin, senere i Øst-Pommern 1936–37.
I området langs Polens grense vervet han Vertreuungsleute, agenter som forsynte ham med opplysninger. Men den polske kontraspionasjen lyktes i å infiltrere hans nett med en av sine agenter. Siden stolte han aldri helt på folk han vervet. Han tjenestegjorde i Köslin 1937–39 hvor han var sjef for tysk kontraspionasje. Han nådde til slutt graden Hauptsturmführer i SS.
Andre verdenskrig: Tjenesten i Norge
Heydrich fikk permisjon for å delta som jagerflyver under felttoget i Norge i 1940 og var en tid stasjonert på Kjevik ved Kristiansand. Her fikk han høre at to diplomater fra USAs ambassade i Oslo skulle mellomlande på Kjevik, underveis fra Bergen der de hadde hentet kurérpost som var kommet med skip. I offisersmessen fikk Heydrich drukket diplomatene fulle, og sendte dem i bil til Kristiansand. På veien ble de stanset av fem bevæpnede menn som sikret seg posten og etterlot diplomatene bakbundet. Heydrich ville åpne den beslaglagte posten, men dette var Fehmer med på å forhindre. Han så ingen grunn til å provosere det nøytrale USA.
Fehmer kom til Norge med den første tyske polititroppen. Han dro til Kornsjø og tok imot norske soldater som vendte hjem fra internering i Sverige. Han mottok også henvendelser fra nordmenn som tilbød å gå tyskernes ærend; disse ble stort sett avvist, mens andre anga landsmenn, i blant som rene hevnoppgjør nordmenn imellom. Heller ikke disse ville Fehmer engasjere seg i. Om norske menn sa han at de heller burde «lære seg å pusse skoene og knytte en pen slipsknute».
Snart var han kjent som motstandsbevegelsens farligste fiende. Med sitt tilsynelatende vennlige vesen var han flink til å få folk til å slappe av og forsnakke seg. Da kom hans mørke side frem. Fehmer har vært karakterisert som på grensen til schizofren. I Oslo så man ham spasere i full uniform på Karl Johan med sin schäfer Spock. Han var i besittelse av stor personlig sjarm og hadde flere elskerinner i Norge.
I slutten av januar 1941 avla Himmler besøk i Norge, etterfulgt av et krav fra Berlin om innføring av «skjerpet forhør», dvs. bruk av fysisk tortur. Med Fehmers utgangspunkt - at nazismen måtte til for å frelse menneskeheten fant han instruksen berettiget, men utarbeidet et regelverk for å hindre misbruk. Det måtte i hvert tilfelle være «absolutt fastslått» at den avhørte faktisk hadde utført illegalt arbeid av «en viss betydning», og at han faktisk satt inne med opplysninger av viktighet for tyske interesser. Opplysninger fra «en ellers pålitelig informant» var ikke tilstrekkelig for å bruke vold under avhør, og i første omgang var man pålagt å prøve «annen forhørsteknikk». Samtykke fra overordnet skulle innhentes, og Fehmer fikk laget søknadsskjemaer om lov til å anvende vold. Disse ble det gradvis færre av, siden forhør ofte foregikk om natten, og da var det ofte vanskelig å få tak i en overordnet.
Fehmers arbeid bestod også i å lytte til de norske radiosendingene fra London, og han protesterte mot aksjonen der radioene ble konfiskert fra alle andre enn NS-medlemmer. Inndragningen virket jo som en innrømmelse av at London-sendingene hadde rett i det de sa, og uansett ville nyheter spres i illegale aviser. Men han fikk ikke medhold i dette.
Fehmer benyttet ofte tortur for å tvinge ut informasjon av nordmenn arrestert for deltakelse i eller mistanke om motstandsaktivitet. Hans forhør av ofrene skiftet mellom tilsynelatende vennlighet og ren sadisme. Februar 1945 ble han forfremmet til leder for Gestapos osloavdeling (Abteilung IV SiPo/Sicherheitsdienst) med politigraden Kriminalrat og SS-graden Hauptsturmführer. Som sjef for avdeling IV var han ansvarlig for forhør av en rekke viktige motstandsmenn og -kvinner. Han ble senere dømt for 20 tilfeller av tortur. I enkelte tilfeller var han personlig med på torturen.
Sjur Lindebrækkes søster Tikken Manus, gift med krigshelten Max Manus, beskrev Fehmer slik etter sitt møte med ham i Oslo våren 1941: «Der var det altså en mann som var så blid og hjelpsom. Han var usedvanlig kjekk, med høye kinnben, lyst hår og de vidunderligste blå øyne. Han var jo tysk offiser...men jeg husker at jeg tenkte at om vi hadde møttes under andre omstendigheter, var det absolutt en mann jeg kunne ha falt for. Senere fikk jeg da vite hvem han var...»
Rettsoppgjøret
Da Anne Marie Breiens far ble arrestert for motstandsarbeid, kontaktet hun Fehmer som etter hvert satte faren hennes og flere andre fanger fri, deriblant Sigurd Evensmo. Breien og Fehmer holdt kontakten etterpå, og ved kapitulasjonen 8. mai 1945 etterlot han hunden sin i hennes varetekt. Selv flyktet Fehmer fra Oslo og forsøkte å gjemme seg som menig blant de tyske krigsfangene på Haslemoen, men ble avslørt i fangeleiren. To Milorgkarer avlyttet telefonen, og Fehmer ble tatt fordi han bekymret seg for hunden sin, Spock, og ringte for å høre hvordan det gikk med ham. Fehmer ble ført til Akershus festning der han satt fengslet i nesten tre år. I fangecellen fikk han besøk av både Max Manus og Gunnar Sønsteby, og fortalte dem om sitt arbeid. Han lyttet også interessert til Manus' historier. Fehmer skrev i 1946 manuskriptet Meine Tätigkeit bei der geheimen Staatspolizei: Erlebnisse, Erfahrungen, Erkenntnisse, en av de beste kildene som finnes til Gestapos aktiviteter i Norge.
Selv om det var utvilsomt at Fehmer hadde vist seg hjelpsom mot en del fanger, ble han dømt til døden i Eidsivating lagmannsrett 27. juni 1947. Som leder kunne han ikke få mildere straff enn sine underordnede. Fehmer sa seg skyldig i de fleste av anklagene, men fremholdt at han hadde ansett tortur som berettiget når Tysklands sikkerhet var truet. Den 24. februar 1948 ble han av Høyesterett dømt til døden for krigsforbrytelser, mens to av høyesterettsdommerne tok dissens og ville la ham slippe med livstidsstraff, for «når man skal bedømme den enkelte underordnede tyskers straffskyld, kan man ikke lukke øynene for at det er denne oppfatning han er vokset opp i, den som hans lands myndigheter hevder, og den som selv er og føler seg forpliktet til å legge til grunn for sin tjeneste.»
VM i kunstløp 2006
VM i kunstløp 2006. Verdensmesterskapet i kunstløp for menn, kvinner, parløp og isdans ble arrangert i Scotiabank Saddledome i Calgary i Canada 19. til 26. mars 2006.
Dan O’Brien
Dan O'Brien (født 18. juli 1966 i Portland, Oregon) er en tidligere amerikansk tikjemper.
Dan O'Brien regnes som 1990-årenes fremste tikjemper. Han vant tre VM-titler på rad (Tokyo 1991, Stuttgart 1993 og Göteborg 1995.
Foran OL 1992 i Barcelona, der O'Brian var skyhøy favoritt til å ta gullet, ble han sensasjonelt slått ut i den amerikanske uttakningen. Bare uker senere satte han ny verdensrekord med 8891 poeng.
MS «Stena Adventurer»
MS «Stena Adventurer»  er en ferge i eie av Stena Line som trafikkerer ruten Holyhead-Dublin.
Svenska folkskolans vänner
Svenska folkskolans vänner er en organisasjon for støtte av finlandssvensk undervisning. Organisasjonen ble dannet i 1882 og har sete i Helsingfors.
Foreningen rettet tidligere sin oppmerksomhet mot barneskolen og barnehager, men har i de senere årene lagt tyngdepunktet på livslang læring. Den gir betydelig støtte til finlandssvensk kulturarbeid.
Svenska folkskolans vänner eier en rekke folkehøyskoler i Finland. I 1972 overtok foreningen aksjemajoriteten i Schildts Förlags Ab. Fra 2009 bekoster foreningen nettutgaven av Uppslagsverket Finland.
Gjennom donasjoner er foreningen blitt tilført en rekke fond, hvis avkastning brukes til kulturstøtte. Årlig utdeles rundt 3,5 millioner euro til prosjektstøtte, stipend og priser.
Olympiastadion (Kyiv)
Olympiastadion, eller NSC Olympijskij (ukrainsk: Національний спортивний комплекс «Олімпійський»), er et stadion i Ukrainas hovedstad Kyiv. Det benyttes til ulike idretter. Med en tilskuerkapasitet på 70 050 er det landets største stadion. Det ble åpnet 12. august 1923, og ble renovert i 1941 og 1999.
Like ved stadionet ble det mellom 1966 og 1968 bygd en hoppbakke. Olympiabakken eksisterte til 2004, da den ble revet.
Navn
Stadionet har hatt mange forskjellige navn opp i gjennom årene:
Klango
Klango var et norsk, kristent plateselskap. Klango var en del av pinsebevegelsen i Norge og ble etablert i 1959. I 1991 ble plateselskapet nedlagt. Farstad Sound Productions, med Per Kjetil Farstad, eier nå rettighetene til Klangos arkiv og har overtatt eierskapet. Filadelfiaforlaget A/S hadde tidligere rettighetene.
Historikk
På 50- og 1960-tallet var det et frodig sang- og musikkliv innen den norske pinsebevegelsen.
Den aller første innspillingen på Klango, med katalog nummer F1, var med Kjell Andreassen og Odd Bergum som spilte inn fire av sine sanger til eget akkompagnement på gitar og trekkspill. Opptaket fant sted på scenen i Filadelfia Oslo.
Ragnar Sjølie, Karsten Ekorness, Daniel Strøm og Kjell Hansen var sentrale personer de første årene. Senere overtok Egil Fossum og Finn Pedersen stafettpinnen.
IBRA Radios utstyr ble brukt til de første grammofoninnspillingene. Senere ble det større produksjoner med Filadelfiakoret og Ibra-orkesteret. Men mest mindre produksjoner med solosang, duetter, korsang, kvartetter og strengemusikkgrupper.
Flere av innspillingene ble salgssuksesser. Kjell og Odds innspillinger fra 1959 til 1964 solgte over 250 000 plater. Klango har tilsammen produsert og utgitt omtrent 440 innspillinger, fordelt på singelplater, EP-plater, LP-plater, musikkassetter og CD-plater. Omtrent 200 av produksjonene var EP-plater.
I forbindelse med 100-årsjubileet til pinsebevegelsen i Norge, Pinse for alle, i 2007, ble det utgitt en CD-boks fem CD-plater og 125 av mest kjente innspillingene. Opptakene var fra årene 1959 til 1991.
Artistene
Noen av artistene
Rudolf Brandt
Rudolf Brandt (født 2. juni 1909 i Frankfurt (Oder) i Brandenburg i Tyskland, død 2. juni 1948 i Landsberg fengsel) var en tysk jurist, offentlig statstjenestemann og offiser i SS. Han var med å administrere medisinske eksperimenter på mennesker i konsentrasjonsleirer.
Brandt ble etter krigen dømt til døden for krigsforbrytelser og forbrytelser mot menneskeheten.
Liv og virke
Rudolf Brandt var utdannet stenotypist. Etter et juridisk studium i Berlin og Jena promovering til Dr. jur. i 1934, ble han ministerialråd og sjef for ministerialbyrået i Rikets innenriksministerium. Allerede før dette var han i 1932 blitt medlem av NSDAP (Medlemsnummer 1 331 536) og i 1933 av SS (medlemsnummer 129 771). Han fikk til slutt graden Standartenführer i SS.
Fra 11. desember 1933 var Brandt med i Reichsführers-SS-personlige stab. Fra 1936 arbeidet han som personlig administrativ offiser for Reichsführer-SS Heinrich Himmler. Han var også rådgiver og leder for ministerens kontor i Innenriksministeriet. Han kom med tiden å bli kalt «Himmlers høyre hånd». Fra slutten av 1930-årene var han Himmlers forbindelsesoffiser til innenriksministeriet, og fra 1943 ministerialråd i innenriksministeriet.
Han var delaktig i administreringen av de medisinske eksperiment som ble utført på fanger i nazitysklands konsentrasjonsleirer. Blant annet hadde han ansvar for at minst 86 jøder ble myrdet slik at deres skjeletter skulle inngå i professor August Hirts samling i Strassburg.
I Det tredje rikes aller siste dager var han en av Heinrich Himmlers få ledsagere. Han ble arrestert, antagelig i slutten av mai 1945, i Bremervörde.
Krigsforbryterrettergang
Etter andre verdenskrig ble han tiltalt av Det amerikanske militærtribunalet og stilt for retten i Nürnberg under Legeprosessen. Tiltalen dekket fire punkter:
Brandt erklærte seg ikke skyldig. Han ble i likhet med de andre tiltalte i prosessen frikjent på punkt 1, ettersom retten mente at det falt utenfor deres jurisdiksjon. På de tre andre punktene ble han kjent skyldig, ettersom han hadde vært ansvarlig for administrasjon og koordinasjon av eksperimenter i konsentrasjonsleirer, og dømt til døden.
Rudolf Brandt ble henrettet ved hengning på sin 39-årsdag, den 2. juni 1948.
MS «Stena Explorer»
MS «Stena Explorer» er en hurtiggående ferge i eie av Stena Line som trafikkerer ruten Holyhead–Dun Laoghaire.
Modum
Modum er en kommune i landskapet Buskerud i Viken fylke. Den lå fra 1679 til 2020 i Buskerud amt og Buskerud fylke. Den grenser i nord til Krødsherad og Ringerike, i øst til Hole og Lier, i sør til Øvre Eiker, og i vest til Sigdal. Modum kommune dekker 517 km² og hadde 12,872 innbyggere per 1. januar 2009.
Vann og elver
Modum kommune har en lang strandlinje langs Tyrifjorden, Norges femte største innsjø. Denne innsjøen dreneres gjennom en slags fjordarm, Bergsjøen, som ved ved Geithus går over i Drammenselva. På sin vei gjennom kommunen mottar denne elva vann fra to store sideelver, (Snarumselva og Simoa). Alle disse elvene har hver seg flere store og små fosser, og disse har vært energikilder for mange ulike virksomheter og industrier gjennom mer enn 500 år.
Verneområder
Verneområder i Modum kommune:
Kommunikasjoner
Modum har et stor og sammensatt veinett. Riksvei 350 er hovedveien gjennom kommunen, mot nord til Hønefoss og mot sør til Hokksund og Drammen. Fylkesvei 144 er lokalvei øst for Drammenselva, sør for Geithus. Fylkesvei 149 går sørover fra Åmot på vestsiden av Drammenselva til tettstedet Skotselv i nabokommunen Øvre Eiker. Fylkesvei 287 tar av vestover fra Åmot og fører til Sigdal langs elva Simoa. Fylkesvei 148 går nordover fra Åmot og gir forbindelse til bygda på vestsiden av Snarumselva. Fra Vikersund går Fylkesvei 280 mot østsiden av den samme elva forbi Snarum kirke og videre til Krøderen og riksvei 7 som fortsetter gjennom Hallingdal. Fylkesvei 284 går fra Vikersund gjennom hele Øst-Modum langs Tyrifjorden og Holsfjorden til Sylling i Lier kommune. En av landets eldste jernbaner ble bygd for å lette transporten av trelast langs Drammensvassdraget; i 1868 var Randsfjordbanen ferdig fra Drammen til Vikersund og ga kommunen jernbaneforbindelse med utskipingshavn. Videre togforbindelse til Oslo kom ikke før i 1872.. Randsfjordbanen ble forlenget via Hønefoss til endestasjonen Randsfjord i sørenden av innsjøen av samme navn. Fra Vikersund ble det bygd en sidelinje til Krøderen. I dag kjøres togene på Bergensbanen via Randsfjordbanen. Enkelte avganger har stopp på Vikersund stasjon i kommunen. Lokaltogene på strekningen opphørte i 2001.
Tettsteder
Kommunen har tettstedene Sysle, Åmot, Geithus og administrasjonssenteret Vikersund. Kommunen er fra naturens sider oppdelt, og de ulike delene har vært omtalt som Øst-Modum, Midt-Modum og Vest-Modum, samt flere bygder, blant annet Snarum. Kommunesenteret Vikersund ligger ved sørenden av Tyrifjorden.
Næringsliv
Den største arbeidsgiveren i Modum er kommunen, som sysselsetter i alt 818 årsverk. Entreprenøren Albert Kr. Hæhre følger så med sine 206 årsverk. Deretter kommer Modum Bad, med rundt 225 årsverk. Den største industribedriften i kommunen er Elko AS med 130 årsverk. Tyrifjord Hotell er et overnattingssted i Modum etablert i 1981.
Institusjoner
Modum Bad er en landsdekkende institusjon for behandling av psykiske lidelser.
Historie
Modum er en betydelig jord- og skogbrukskommune, og mye tyder på at folk tidlig ble oppmerksomme på mulighetene som fantes i denne bygda. Helleristningsfeltene i Katfoss ved Geithus er ca. 6.000 år gamle og vitner om tidlig bosetning.
Småflymotor
Småflymotor adskiller seg på flere måter fra vanlige bensinmotorer.
Modum
Historie
Bygdebøker fra Modum og Lier nevner bosetning i Finnemarka fra 1600-tallet, og Glitregårdene kan være ryddet tidligere. Navnet var i 1528 stavet Glittre, trolig et bruk stykket opp ved finnebosetningen som tok til rundt 1650. Presten på Heggen hadde en sag der, og de første finnene ryddet i prestens skog. Den lille Glitresagen tilhørte i 1658 Gabriel Pedersens enke på Bragernes. I 1654 opplyses at Jøsslia lå under presteboet som seterbruk, og var bygslet bort til noen finner som også bygslet Åsemyr og Sandungen.
Småflymotor
Tenning
I småflymotorer har hver sylinder to tennplugger. For en del år siden ble motorer til mikrofly levert med en tennplugg for hver sylinder, men de siste årene har disse også dobbelt tenningssystem. Det har vært vanlig med magneter på svinghjulet som gnistgenerator for tennpluggene, men de siste årene er elektronisk tenning blitt mer vanlig.
Modum
Historie
Gjennom 17-, 18- og 1900-tallet gikk Modum stadig mer i retning av å bli en industrikommune. Blaafarveværket var en stor bergverksbedrift med ca. 1900 ansatte rundt år 1840. Geithus og Kattfoss har hatt en betydelig papir- og celluloseindustri i mange år. I 1868 var Randsfjordbanen ferdig fra Hokksund til Vikersund. Fra Vikersund kan man ta Krøderbanen, Norges lengste museumsjernbane. Randsfjordbanen blir ofte kalt Bergensbanen. Vikersund er kommunens eneste operative jernbanestasjon.
Nypsykedelisk musikk
Nypsykedelisk musikk (stundom også kalt acid punk, «syrepønk») er en musikalsk stilistisk videreføring på 1970-tallet av psykedelisk musikk som hadde sin opprinnelse på 1960-tallet. Nypsykedelisk musikk vokste ut av den britiske post-punkmusikken. De som praktiserte denne sjangeren trakk inspirasjon fra uvanlige lyder fra 1960-tallets psykedelisk musikk, enten ved oppdatering eller å etterligne tilnærmingen fra denne tidsalderen. Etter post-punken blomstret nypsykedelisk musikk i en mer utstrakt og internasjonal bevegelse hvor musikerne omfavnet ånden til psykedelisk rock ved å frambringe nye lyder og teknikker. Nypsykedelisk kan også ha oppfattet bevegelse mot psykedelisk pop, skranglete gitarpreget rock, mektig forvrengt jamming, eller innspillingsteknikker. En bølge av britisk alternativ rock tidlig på 1990-tallet bidro til undersjangre som dreampop og shoegazing.
Småflymotor
Tenning
Ved motortest før flyging økes turtallet til 1800 omdreininger pr. minutt og motoren kjøres med ett sett tennplugger ad gangen for å være sikker på at alle tennpluggene fungerer.
Nypsykedelisk musikk
Nypsykedelisk musikk lånte fra rekke elementer fra 1960-tallets psykedelisk musikk. En del nypsykedeliske musikere etterlignet psykedelisk pop fra grupper som The Beatles og tidlig Pink Floyd, andre tilpasset seg gitarrocken fra The Byrds, eller forvrengt friform jamsession og soniske eksperimenter fra 1960-tallet. En del nypsykedeliske band fokuserte særlig på bruk av narkotiske stoffer, og som acid house fra tidsepoke, og trancelignende eksperimenter. Andre band benyttet nypsykedeliske musikk for å akkompagnere surrealistiske eller politiske sangtekster.
Småflymotor
Boksermotorer
De fleste småflymotorer er firesylindrede luftkjølte boksermotorer. De større motorene kan være sekssylindrede. Boksermotorene gir en flat og lett motor med lavt vibrasjonsnivå.
Modum
Historie
Kommunen har dessuten mange fossefall, noe som har gitt muligheten til utbygging av en rekke kraftstasjoner.
Kulturminner
Liste over kulturminner i Modum
Småflymotor
Forgasser, forgasservarme og blanding/ mixture
De nyeste småflymotorene har direkte bensininnsprøyting.
Modum
TV
TVModum er en selvstendig reklamefinansert lokal-TV-kanal, som sender lokale nyheter og annet lokalt innhold på Modum Kabel-TVs nett i Modum kommune og på Internett.
Puls (TV-program)
Puls er et norsk helse- og livsstilsmagasin som ble sendt på NRK-TV fra 1999 til 2015. Programserien ble sendt mandager på NRK1 og erstattet Helse-refleks. Vinteren 2010 startet Puls sending av serien Bedre Puls –Yngvar finner ditt talent, der treneren Yngvar Andersen finner idrettstalentet til fire vanlige nordmenn. Siden ble konseptet Bedre Puls produsert med andre tematitteler.
Småflymotor
Forgasser, forgasservarme og blanding/ mixture
Forgasserne i småfly har en egen regulering med hvitt håndtak på dashbordet ved det sorte gasshåndtaket betegnet forgasservarme. Ved å trekke ut dette vil innsugningsluften taes inn ved den varme manifolden og føres direkte til forgasseren utenom luftfilteret. Ved kaldt, fuktig vær kan det bli forgasserising på veggen i forgasseren som hindrer luftstrømmen inn i motoren. Isen oppstår på grunn av undertrykket forårsaket av motstand i luftfilteret, av formen på forgasserventurien, og av varmetapet ved bensinfordampningen. Ved bruk av forgasservarmen vil isen smelte og motoren går etter kort tid igjen normalt.
Forgasser med flottørkammer kan få problemer når flyet flyr opp-ned. Fly som flys akrobatikk kan ha doble flottørkamre. Slike fly har oljesystem som kan ta olje til oljepumpa både fra nederste del av motoren ved vanlig flyging og fra øvre del av motoren når flyet flyr opp-ned.
En tredje regulering med et rødt håndtak ved gasshendelen er betegnet "mixture". Den bestemmer blandingen mellom luft og bensin inn i motoren og finnes både ved motorer med forgasser, og motorer med direkte innsprøyting. Når håndtaket er helt framme er det rik bensinblanding. Når det trekkes tilbake blir det stadig mindre bensin. Når flyet kommer opp i høyden reduseres lufttrykket og dermed blir bensinblandingen for rik. Dette kompenseres med å gjøre blandingen magrere. Når flyet er kommet opp i en høyde man vil holde en periode, gjøres blandingen sakte magrere. Når motorkraften under denne justeringen reduseres på grunn av for mager blanding, gjøres blandingen litt rikere igjen og blandingen er riktig. Mange fly har egen eksosgasstemperaturmåler. For rik blanding gir lav temperatur og stort bensinforbruk. For mager blanding gir høy temperatur som kan ødelegge ventilene. Motoren stoppes ved å trekke håndtaket helt tilbake.
Constant speed / vridbare propellblad
De enkleste småflyene har propell med fast stigning på propellbladene. Stigningen angis med avstanden fremover propellen kommer med en omdreining når propellbladet ikke skyver luft framover eller bakover. Litt dyrere småfly har propell med vridbare propellblad. Det er en automatisk sentrifugalhastighetsregulator for turtallet, innstilling for undertrykk i manifolden og automatikk for stigningen av propellbladene.
Vridningen av propellbladene kan sammenliknes med å bruke forskjellig gir på en bil.
Støydemping
De nyeste flyene leveres med bedre støydempede eksosanlegg enn det som var vanlig før. En del eldre fly har fått bedre eksosanlegg for å unngå klager på støy fra flyplassenes naboer.
Puls (TV-program)
Serien hadde premiere på NRK den 20. september 1999 og har siden oppstarten tatt opp forskjellige helse- og livsstilsrelaterte temaer med reportasjer og diskusjoner i studio. Temaene spenner til alt fra vennskap, rusmisbruk og overvekt til psykiske problemer, sorg og seksualitet. I 2010 gjennomgikk programmet en omlegging der det ikke lenger var et utpreget helseprogram, men også om livsstil og trening.
Programmet fikk Gullruten 2001 for beste magasinprogram.
Geir Morstad
Geir Morstad (født 21. september 1956) er en norsk skuespiller fra Asker. Han medvirket som Espen i «Familiesagaen De syv søstre» og var en stund med i «Hotel Cæsar» som hotellrestaurantens kokk Birger Bahr. I humorserien «Det gode selskap» (2004) parodierte han Rosemarie Köhn, Saddam Hussein og Tore Skoglund. Han er storebror til skuespilleren Jørn Morstad.
MS «Stena Europe»
MS «Stena Europe» er et skip i eie av Stena Line som trafikkerer ruten Fishguard-Rosslare.
Kristian Geelmuyden
Kristian Geelmuyden (født 12. november 1875 i Oslo, død 18. august 1969) var en norsk næringslivsmann og politiker (H).
Han var driftsingeniør ved Norsk Hydro på Notodden 1904–1915, avdelingssjef hos Norsk Hydro i Oslo 1915–1917, direktør for Norsk Hydros fabrikkavdeling i Oslo 1917–1926 og senere i andre industribedrifter. Han var medlem i Bærum herredsstyre 1929–1937. Han var viseordfører da Ole Stamnæs døde i 1933, og rykket da opp til ordfører. Geelmuyden satt som Bærums ordfører frem til 1937.
Landwehrkanal
Landwehrkanal (landvernkanalen) er en kanal i Tysklands hovedstad Berlin. Kanalen ble bygget mellom 1845 og 1850, for å forsørge byen med bygnings- og brennmateriale og for å avlaste Spree som transportveg. Den forbinder den øvre Spree ved Østhavnen med den nedre Spree og flyter gjennom bydelene Kreuzberg, Neukölln, Tiergarten og Charlottenburg. Kanalen er 10,3 km lang, og ble utgravet etter planer av Peter Joseph Lenné.
Begrepet «landvern» betegnet i middelalderens festningsbygning en feltbefestning som lå utenfor bymuren. Den markerte ofte yttergrensen for byens innflytelsesområde, og tjente til å forhindre omgåelse av byen og dens toll og markeder.
Idag brukes den minst 2 meter dype og gjennomsnittlig 23 meter brede kanalen for utfluktsskipsfart.
Under spartakistopprøret i Berlin ble likene av Rosa Luxemburg og Karl Liebknecht dumpet i kanalen 15. januar 1919.
Amund Bjørgen
Amund Bjørgen (født 1941) er en norsk felespiller og folkemusiker fra Lom.
Sammen med Bjørn Odde vant han Spellemannprisen 1993 i klassen folkemusikk/gammaldans for plata Slåttemusikk fra Lom. Han har vunnet Landskappleiken flere ganger.
Han fikk i 2019 Lom kommunes kulturpris sammen med Bjørn Odde. Bjørgen ble under landskappleiken i Lom 2023 utnevnt som hedersmedlem i FolkOrg.
Hurum
Hurum er ei bygd og en tidligere kommune, som fra 2020 er en del av den nye kommunen Asker i Viken. Hurum lå før 2020 i tidligere Buskerud fylke og utgjør den søndre delen av halvøya Hurumlandet. Kommunen grensa i nord til Røyken kommune, og er omgitt av Indre Oslofjord, Drøbaksundet, Breiangen og Drammensfjorden. Ved Oslofjorden grensa Hurum til Frogn, Vestby, Moss, Horten og Re. På den andre sida av Drammensfjorden i vest lå Svelvik kommune, atskilt fra Hurum av den smale Svelvikstrømmen, og Strømmens sogn i Svelvik var inntil 1861 et anneks til Hurum prestegjeld. Hurums høyeste punkt er Stikkvannskollen (361 moh). Kommuneadministrasjonen lå fra 2012 til 2020 på tettstedet Sætre. Fram til 2012 lå kommunesenteret på Klokkarstua ved Hurum kirke. Rådhuset «Hovtun» ble lagt ned i 2012. Den 1. januar 2020 ble Hurum, Røyken og Asker slått sammen til nye Asker kommune.
Kommunenavnet
Navnet Hurum kommer av det norrøne navnet Huðrimar. Ifølge Magnus Olsen (1912) skal det bety «de skovbevoksede langstrakte høidedrag, hvor der drives dyrefangst eller jagt». På grunn av lydlige endringer i språket må navnet være eldre enn ca. 550 e. Kr. Det er mulig at det først og fremst er den store moreneryggen ved Svelvikstrømmen i Drammensfjorden navnet sikter til, ettersom den er den mest karakteristiske og egenarta landskapsformasjonen som finnes i kommunen. På toppen av denne moreneryggen lå bygdas største gård, Hov, hvor bygdas elite trolig har bodd i jernalderen og middelalderen. Her er de rikeste gravfunna fra vikingtida gjort, og her ble bygdas eneste kirke bygd i middelalderen.
En person fra Hurum kalles en huring.
Fortsatt bruk av navnet etter kommunesammenslåinga
Etter sammenslåinga av Hurum, Røyken og Asker kommuner til nye Asker kommune i 2020 har det forekommet at enkelte politikere og medier har unnlatt å bruke navnene Hurum og Hurumlandet/Hurumhalvøya. Språkrådet opplyser imidlertid på generelt grunnlag at det også etter kommunesammenslåinger er mulig å fortsatt bruke gamle kommunenavn som geografiske navn, sjøl om de ikke lenger er navn på administrative enheter. Det er derfor korrekt å fortsatt bruke disse navnene, sjøl om de geografiske områdene de refererer til nå altså administrativt ligger i en kommune som heter «Asker».
Kommunevåpenet
Hurums kommunevåpen ble tegna av førstearkivar Hallvard Trætteberg. Det ble godkjent til bruk som kommunevåpen av kongen i statsråd i 1979. Våpenet har to blå skråbjelker, danna ved bølgesnitt, mot en sølvfarga bakgrunn. Våpenet symboliserer kommunens beliggenhet på ei halvøy mellom Oslofjorden og Drammensfjorden. Det henspiller også på skråbjelken i slektsvåpenet til adelsfamilien Huitfeldt, som i flere hundre år hadde setegården sin i Hurum.
Areal og befolkning
For statistiske formål er Hurum inndelt i tre delområder og 20 grunnkretser (se Grunnkretser i Hurum).
Per første kvartal 2018 hadde 1150 av Hurums innbyggere innvandrerbakgrunn, det vil si 12,5 % av befolkninga. 788 av disse kom fra andre europeiske land. Flest kom fra Polen, Litauen, Tyskland og Sverige. I 2019 var Hurums befolkning aldrende, og SSBs befolkningsframskrivninger viser at folketallet sannsynligvis kommer til å synke de nærmeste tiåra.
Dialekt
Hurum-dialekta er en variant av vikværsk. Det er få kilder til hvordan talemålet i bygda lød før industrialiseringa begynte på 1870-tallet, men det skal visstnok ha ligget nærmere talemålet i Vestfold enn i Østfold. Det er også mange likheter mellom talemålet i Hurum og talemålet i Drammensområdet, noe som utvilsomt skyldes tett kontakt mellom Hurum og Drammen helt siden Drammensfjorden ble et sentrum for norsk trelasteksport på 1500-tallet.
Bygginga av sprengstoffabrikken på Sætre (1875) og cellulosefabrikkene på Tofte (1897) og Sagene (1907) førte til stor innvandring av folk fra andre industriområder på Østlandet, blant annet Grenlandsområdet, industribyene i Østfold, og industristeder langs Drammensvassdraget og rundt Oslo. På Sætre og Tofte førte dette til at talemålet tok opp i seg trekk fra disse områdene, i tillegg til trekk fra ei mer generell, østnorsk arbeiderklasse-sosiolekt. På Tofte og Sagene fant også enkelte ord og uttrykk fra svenske rallare veien inn i talemålet.
Næringsliv
Per fjerde kvartal 2017 var det 4455 sysselsatte personer mellom 15 og 74 år i Hurum, 1,1 % av disse var sysselsatt i primærnæringene. 21,5 % var sysselsatt i sekundærnæringene, og de øvrige i tertiærnæringene. Nærmere 60 % av arbeidstakerne pendler ut av Hurum for å arbeide, mens rundt 27,5 % av de som arbeider i Hurum pendler hit fra andre kommuner. Andelen uføretrygda mellom 16 og 66 år var 9,2 % i 2017. I samme periode lå arbeidsledigheten på 1,1 %.
Næringslivet i Hurum var tidligere sterkt dominert av tungindustri. På Sætre dreiv selskapet Dyno Nobel ASA sprengstoffproduksjon på det gamle fabrikkområdet til Nitroglycerin Compagniet (etablert 1875). Sprengstoffproduksjonen her ble nedlagt i 2005 da fabrikken ble solgt til det australske selskapet Orica, og selskapet Chemring Nobel AS driver nå kun salgs- kurs-, lager-, og verkstedsvirksomhet på Sætre. Cellulosefabrikken Södra Cell Tofte var Hurums største bedrift fram til nedleggelsen i 2013. Papirproduksjonen til tidligere Hurum fabrikker på Sagene ved Tofte, og gjenvinningsanlegget for drikkekartong kalt Hurum Paper Mill samme sted, ble nedlagt i 2008. Skibindingsprodusenten Rottefella på Klokkarstua er den største gjenværende industriarbeidsplassen i Hurum, men har meldt at den skal legge ned produksjonen i Hurum sommeren 2020. Av andre større bedrifter i Hurum kan nevnes Hurum Plastindustri AS på Sætre, gjenvinningsanlegget Lindum Oredalen AS ved Tofte, sandtaket Svelviksand AS og Buskerud betongvarefabrikk AS på Verket.
Hurum er en utprega hyttekommune, og per 1. kvartal 2018 var det 2377 hytter i kommunen (mot 3314 eneboliger). Etter at boplikten ble oppheva i 2009 har det vært en tendens til at tidligere eneboliger blir kjøpt opp av utenbygds folk og brukt som fritidsboliger, særlig i Holmsbu, og i økende grad på Tofte og Filtvet. Hurum har flere bedrifter tilknytta reiselivsnæringa, som Holmsbu badehotell AS, Knatvollstranda camping AS, restauranten Villa Malla på Filtvet og Holmsbu spa & resort. Det sistnevnte hotellet gikk imidlertid konkurs i februar 2019.
Utdanning
Hurum har tre barneskoler: Sætre skole, Tofte skole og Folkestad skole. Det er ungdomsskoler på Sætre og Tofte. I 2017 var det 1078 elever i de kommunale grunnskolene i Hurum. På Holtebrekk på Klokkarstua er det en privat Steinerskole, som er en kombinert barne- og ungdomsskole med rundt 100 elever.
Andelen elever i grunnskolen i Hurum som får spesialundervisning er høyere enn landsgjennomsnittet (10,2 % mot 7,9 %). Andelen elever på 8. trinn som lå på nivå 3-5 (de øverste) på de nasjonale prøvene i lesing og regning er derimot langt lavere enn landsgjennomsnittet (over 10 % færre i lesing, og over 25 % færre i regning).
Barnehagedekninga i Hurum er god, og 96,6 % av barna mellom 1 og 5 år har barnehageplass. Det er tolv barnehager i kommunen; fem kommunale og sju private.
Det er ingen videregående skole i Hurum, og de fleste elevene herfra tar videregående utdanning ved Røyken videregående skole, eller ved skoler i Lier og Drammen.
Utdanningsnivået i befolkninga over 16 år er litt lavere enn for landet sett under ett. I 2017 var andelen personer med kun grunnskoleutdanning 29,4 %, med videregående utdanning eller fagskoleutdanning 43,7 %, og med høgskole- eller universitetsutdanning 27 %.
Helsetjenester
Per 2017 var det seks fastleger i Hurum, med praksis på Sætre og Tofte. Det er ingen legevakt i Hurum. Hurum og Røyken har felles legevakt på Bråset sykehjem i Røyken.
Klokkarstua sjukehjem er Hurums eneste sjukehjem, mens omsorgsboliger og rehabiliteringsplasser finnes på Filtvet helsetun. Per 2017 hadde kommunen 37 plasser i helse- og omsorgsinstitusjoner. Bofellesskap for personer med demens finnes på Klokkarstua og Filtvet. Til sammen fem kommunale bofellesskap for personer med funksjonshemninger og/eller psykiske utviklingshemninger finnes på Klokkarstua, Tofte og Sætre.
Kirker og kulturliv
Det er kirker på Sætre, Holmsbu, Klokkarstua og Filtvet, men ikke på Tofte. Hurum hadde inntil 2020 felles kirkekontor med Røyken kommune i lokaler på Spikkestad i Røyken, og etter kommunesammenslåinga med Røyken og Asker ligger kirkekontoret fortsatt her.
Hurum har et lokalhistorisk museum på Tronstad gård 3 km vest for Tofte, drevet av Hurum historielag. Museet har åpent noen helger i sommersesongen, og ellers etter avtale. I Holmsbu har historielaget ei kystsamling, som holder åpent helger i sommerhalvåret.
Mellom Holmsbu og Rødtangen ligger Holmsbu billedgalleri, med verker av Henrik Sørensen, Thorvald Erichsen og Oluf Wold-Thorne. Billedgalleriet drives som en stiftelse under Drammen museum.
Filtvet fyr fra 1877 ble freda i 1997, og brukes til utstillinger og arrangementer. Fyret drives av stiftelsen Filtvet fyrs venner.
Sætre gård har et våningshus hvor de eldste delene stammer fra slutten av 1700-tallet. Gården ble i 2013 gitt i gave til stiftelsen Sætre gård, som har i oppgave å ivareta gården, og som driver enkel serveringsvirksomhet på stedet.
Hurums gamle rådhus Hovtun, som ble bygd i 1914, ble nedlagt i 2012, da nytt rådhus ble bygd på Sætre. I 2016 ble foreninga Kulturhuset Hovtun oppretta. Bygget huser nå en kafé og en landhandel, samt utleielokaler for lokale kulturbedrifter og kursvirksomheter.
Natur
Hurum ligger omtrent på 59° nordlig bredde og 10° østlig lengde. I Köppens klassifikasjonssystem er klimaet fuktig kontinentalt, med varme somre (sone Dfb). Meteorologisk institutts målestasjon på Klokkarstua ligger ca. 130 moh. For perioden 1961-1990 var årsmiddeltemperaturen i kommunen vært 5,1 °C, og årsnedbøren 840 mm. Juli var den varmeste måneden, med en middeltemperatur på 15,6 °C. De kaldeste månedene var januar og februar, med en middeltemperatur på -4,5 °C. Oktober var den mest nedbørrike måneden, med en gjennomsnittlig nedbør på 110 mm. Den tørreste måneden var februar, med 36 mm i gjennomsnittlig nedbør. De lokalklimatiske forholda kan variere en god del. Nærmest sjøen, særlig lengst mot sør, er klimaet temperert og oseanisk (sone Cfb). Ved havnivå kan den gjennomsnittlige årstemperaturen være opp mot 2 °C høyere enn ved målestasjonen i innlandet. Som i Oslofjordområdet forøvrig er klimaet i Hurum i endring, og det forventes at klimaet vil bli varmere og våtere.
Geologi
Geologisk sett er Hurum en del av Oslofeltet. Mesteparten av berggrunnen består av permisk drammensgranitt, med en karakteristisk lyserød farge. Langs kysten mot Oslofjorden er det et område med prekambriske grunnfjellsbergarter. Et mindre område langs kysten mellom Skyttelvik og Ersvika helt på sørspissen av Hurumlandet består av kambro-siluriske sedimentærbergarter, som oftest har blitt sterkt omdanna i kontakten med den yngre granitten. Av den grunn er det få fossiler å finne i disse bergartene.
Vassdrag
Det største vassdraget i Hurum er Sagenevassdraget, som begynner i Hurums største innsjø, Sandungen, og renner i sørlig retning gjennom Sandungendalen, Rødbyvannet og Sagenedalen til utløpet i Sagenebukta i Oslofjorden. Nord for Rødbyvannet har elva et meandrert løp, mens strekningen mellom Rødbyvannet og Sagene går gjennom ei trang bekkekløft. Nest størst er Tofteelva, som får vann fra ei rekke større og mindre vann i innlandet, blant annet Langvannet, Rødvannet og Røskestadvannet, og renner i sørlig retning mot utløpet i Toftebukta i Oslofjorden. Elva er lagt i rør gjennom industriområdet til forhenværende Tofte Cellulosefabrikk i den nederste delen av elveløpet. Også Sætreelva er et betydelig vassdrag, som renner fra Mørkvannet i nordøstlig retning mot utløpet i Sætrepollen i Oslofjorden.
Flora og fauna
Faunaen domineres av den sørøstnorske lauvskogens habitater, med rådyr, noe elg, hare, grevling og ulike gnagere. Fuglelivet har tatt seg opp i løpet av de første tiåra av 2000-tallet. Det hekker blant annet hegre, knoppsvane, ærfugl, strandsnipe og gråspett i Hurum. Det er også noe ål, knurr samt sjøørret i havet langs kysten.
Verneområder
Verneområder i Hurum (alfabetisk):
Historie
Hurum kommune ble oppretta i 1837 da formannskapslovene trådte i kraft, med samme grense som Hurum prestegjeld. Kommunegrensa har vært uforandra siden etableringa. Tettstedet Holmsbu fikk status som ladested i 1847, men ble ikke en egen kommune.
Administrative forhold
I forhistorisk tid var Hurum tinglag sannsynligvis del av fylket Vingulmark. I middelalderen ble Hurum en del av Oslosysla. På 1500-tallet ble Hurum, sammen med Lier og Røyken, del av Bragernes len (seinere Bragernes fogderi) under Akershus hovedlen (seinere Akershus stiftamt). Mellom 1662 og 1699 utgjorde Hurum og Røyken et eget fogderi. Fra 1699 var Hurum del av Buskerud fogderi, fra 1760 Buskerud amt, som fra 1919 ble kalt Buskerud fylke.
Juridisk embetskretstilhørighet
I tidlig middelalder tilhørte Hurum Borgartingslagen. Mellom 1604 og 1797 hørte Hurum inn under Oslo lagtings jurisdiksjon. Denne ble videreført til Kristiania Overret mellom 1797 og 1890, og videre til Borgarting lagmannsrett fra og med 1890. Mellom 1936 og 1995 ble embetskretsen kalt Eidsivating lagmannsrett, mens en reform i 1995 igjen førte til at Hurum ble underlagt Borgarting lagmannsrett.
På underrettsnivå var Hurum underlagt Lier, Røyken og Hurum sorenskriveri mellom 1591 og 1991. I 1991 ble sorenskriveriet nedlagt, og Hurum herredsrett ble slått sammen med Drammen byrett (fra 2002 Drammen tingrett).
VM i kunstløp 2005
VM i kunstløp 2005. Verdensmesterskapet i kunstløp for menn, kvinner, parløp og isdans ble arrangert i Luzhniki Sportspalass i Moskva i Russland 14. til 20. mars 2005.
Hurum
Geistlig inndeling
I middelalderen tilhørte hele Hurum Hovs kirkesogn. Etter reformasjonen ble navnet endra til Hurum sogn. Fra de eldste tider var dette sognet en del av Oslo bispedømme og Oslo prosti. I 1947 ble Hurum overført til det nyoppretta Tunsberg bispedømme og Drammen prosti (fra og med 1999 Lier prosti). I nyere tid er Hurum delt i to kirkesogn, som fra og med 2020 er underlagt Asker prosti i Oslo bispedømme. Hurum kirke og Kongsdelen kirke er sognekirker i Nordre Hurum sogn, og Holmsbu kirke og Filtvet kirke er sognekirker i Søndre Hurum sogn.
Forhistorisk tid
Fra bronsealderen er det gjort funn av fem bronsegjenstander i Hurum. De fleste av de mange gravrøysene langs sjøen, og på kollene i innlandet, stammer trolig også fra denne tida. Ved Arnestøa mellom Holmsbu og Rødtangen ligger det et felt med skålgroper på et svaberg.
Funna fra eldre jernalder i kommunen er få, men ei rekke kokegroper og dyrkningslag på Klokkarstua og Storsand er datert til denne tida. Hurums største bevarte gravhaug, som ligger på Inglingstad på Klokkarstua, stammer trolig også fra denne tida, fordi det er funnet fragmenter av ei hårnål av bein fra romertida i haugen. På gravfeltet Vannsbrekka på Storsand undersøkte antikvar Nicolay Nicolaysen 24 gravhauger i 1890, og mange av disse ble trolig bygd i eldre jernalder.
Fra yngre jernalder er det gjort tallrike funn i kommunen. Gravfelt med gravhauger finnes i nærheten av gårdstuna til de fleste av gårdene som vi kjenner omtalt i kilder fra middelalderen. På gården Hov ble det tidlig på 1800-tallet funnet ei båtgrav fra vikingtida. I kirkegårdsporten til Hurum kirke, som ligger på Hov, er det også funnet et stolpehull som er datert til tida 770-880 e. Kr. Alle gravfunn som hittil er kjent fra vikingtida i Hurum er branngraver.
Middelalder
Gårdshistoriske undersøkelser har vist at det trolig fantes snaut 100 gårdsbruk i Hurum før 1350. Folketallet kan ha ligget på rundt 600-700 mennesker. I nærheten av dagens gårdstun er det på mange gårder gjort funn av diverse smågjenstander fra middelalderen, som spinnehjul, vektlodd og mynter. Hurum kirke ble trolig bygd en gang i løpet av andre halvdel av 1100-tallet, og på den gamle kirkegården er det gjort funn av et skjelett av en ung mann som er datert til mellom 1030 og 1160. Det tyder på at det sto ei eldre stavkirke på stedet før den nåværende steinkirka ble bygd.
Svartedauden i 1349/1350 ramma også Hurum hardt. Rundt 40 % av gårdsbruka i bygda ble lagt øde. I seinmiddelalderen etablerte adelsfamilien Bolt seg i Hurum, da storgården Tronstad kom i Agmund Bolts eie på 1390-tallet.
Ved siden av jordbruket var saltkoking den viktigste næringsveien i Hurum i middelalderen. Gårdenes landsskyld ble oppgitt i salt. Ei rekke stedsnavn minner fortsatt om saltkokinga, så som Saltskjær i Drammensfjorden, Saltbustø ved Skyttelvik, og Saltbodvollen på Storsand.
Fra middelalderen stammer trolig inndelinga av bygda i fire fjerdinger: Kirkebygda, Tronstadfjerdingen, Rødsbygda og Sandsbygda. Oldtidsveien Sandsstien er nevnt ved navn i biskop Eysteins jordebok allerede på 1390-tallet, og var en viktig veiforbindelse mellom Drøbaksundet i Oslofjorden og Svelviksundet i Drammensfjorden.
Tidlig nytid
Utover på 1500-tallet begynte antallet gårdsbruk i Hurum å øke igjen, etter å ha vært på et minumum i seinmiddelalderen. Bygdas beliggenhet mellom Oslofjorden og Drammensfjorden, samt den rike tilgangen på tømmer, gjorde at Hurums bønder tidlig benytta seg av mulighetene for trelasthandel som oppgangssaga gav. Sagbruksvirksomheten var stor fram til omkring 1700, og brakte enkelte bønder stor velstand. Da var skogen så uthogd at bjelkehogst tok over som viktigste tilvirkningsmåte. I forbindelse med trelasthandelen ble det oppretta et tollsted på Storsand omkring 1600, kalt Sands tollsted. I 1711 ble tollboden flytta til Drøbak.
Adelsfamilien Huitfeldt etablerte seg i Hurum i 1582, da Anders Huitfeldt gifta seg med arvingen til storgården Tronstad. Han og etterkommerne samla et stort jordegods i bygda. Tronstadgodset gikk i oppløsning da enka etter sjøhelten Iver Huitfeldt døde i 1750, og Hurum-greina av familien døde ut i 1807.
Få bygninger fra før 1800 er bevart i Hurum. Hovedbygningene på Selvik søndre og Jaren mellom stammer fra henholdsvis første og tredje kvartal av 1600-tallet, og ble freda i 1923. Freda er også ei dør i barokkstil fra tredje kvartal av 1600-tallet i hovedbygningen på Holm.
Den første industrien i Hurum ble etablert allerede i 1781, da det Schimmelmannske glassverk ble anlagt på Verket, som et ledd i myndighetenes merkantilistiske politikk. Rester etter anlegget finnes fortsatt på Bakkeløkka på Verket. Glassverket produserte stort sett buteljer, vindusglass og mindre ting av brunt og grønt glass. Verket var lenge som et eget lite samfunn i Hurum, og bygdas første faste skole ble oppretta her i 1789. I hele sin driftsperiode hadde glassverket dårlig økonomi, og det ble nedlagt i 1832.
Tidlig moderne tid før industrialiseringa (1814–1875)
Folketallet i Hurum vokste på 1800-tallet, og før 1870-tallet foregikk den største økninga i folkemengden mellom 1835 og 1845. Dette framgår av tabellen nedenfor: Utvandringa til Amerika fra Hurum var størst rundt midten av 1800-tallet. Mellom 1841 og 1868 emigrerte minst 98 voksne og 65 barn fra bygda.
Det kommunale sjølstyret i 1837 førte gradvis til utvikling av flere lokale samfunnsinstitusjoner i Hurum. Fattigvesen og skolevesen var de viktigste kommunale oppgavene den første tida. Faste skoler ble oppretta i Holmsbu i 1844 (ny skole bygd i 1865), på Langbråtan i Kirkebygda i 1858, på Verket i 1862, på Selvikstranda ved Drammensfjorden i 1863, på Sundby i Sandsbygda i 1865, på Folkestad i Tronstadfjerdingen i 1867, på Filtvet i Rødsbygda i 1869 og på Grytnes ved Sætre i 1872.
I 1862 ble Hurum sparebank oppretta, med kapital fra det gamle kornmagasinet som var blitt bygd på prestegården Berg i 1809 under Napoleonskrigene. Sparebanken fikk stor betydning for bygdas innbyggere, og de fleste innskuddene kom fra småsparere.
Bygdas første meieri ble anlagt på Liltvet i 1867. Det ble nedlagt etter noen år, og et nytt meieri var i mellomtida bygd på Hov. Det gikk opp og ned med økonomien til meieriet, som ikke var i kontinuerlig drift. Mange huringer livnærte seg av sjøfart, og fram til 1870-tallet ble det bygd en god del større seilskuter på verft i bygda. Det var også tradisjon for å bygge mindre småbåter. Særlig kjent er den såkalte Knivsvikprammen eller Holmsbuprammen, som er godt tilpassa de sterke strømforholda i Svelvikstrømmen.
Isdrift ble ei viktig binæring for mange bønder fra omkring 1850 og utover. I den forbindelse ble det bygd mange isdammer rundt omkring i bygda, som fortsatt finnes i dag.