cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Joseph Schenck
Karriere
Han og Nicholas endte til slutt i underholdningsbransjen gjennom New Yorks Fort George Amusement Park. De så mulighetene, så i 1909 kjøpte brødrene Schenck Palisades Amusement Park og etter dette ble delaktige i den oppstartende filmindustrien som partnere med Marcus Loew. De drev en rekke kinoer. Gjennom denne involveringen i filmbransjen, møtte og giftet Joseph Schenck seg med Norma Talmadge, en av de topp unge stjernene hos Vitagraph Studios.
Etter at brødrene skilte lag, flyttet Joseph Schenck til vestkysten hvor det virket som om fremtiden til filmindustrien ville være. Innen noen få år ble den briljante og ambisiøse Schenck gjort til den første presidenten av det nye United Artists.
I 1933 inngikk han et partnerskap med Darryl F. Zanuck og de etablerte Twentieth Century Pictures som fusjonerte med Fox Film Corporation i 1935. Som styreformann for det nye 20th Century Fox var han en av de mest mektige og innflytelsesrike personer innen filmindustrien. I hans tid som formann arbeidet han for å etablere faste rater for dyr som ble brukt til filming, samt mer representative taleroller for kvinner og amerikanere av afrikansk herkomst.
Schenck ble tatt for å ha ordnet et betalingsordning for å kjøpe seg ro fra de militante fagforeningene. Han ble dømt for skatteunndragelse og satt i fengsel inntil han ble benådet av USAs president. Etter at han slapp ut, returnerte han til 20th Century Fox, hvor han ble betatt av en ung skuespillerinne ved navn Marilyn Monroe og spilte en nøkkelrolle i lanseringen av hennes karriere. Joseph Schenck var en av grunnleggerne av Academy of Motion Picture Arts and Sciences. I 1952 fikk han en spesiell Academy Award som en anerkjennelse for hans betydelige bidrag til utviklingen av filmindustrien. Han har en stjerne på Hollywood Walk of Fame ved 6757 Hollywood Blvd.
Joseph Schenck pensjonerte seg i 1957 og kort tid etter fikk et slag som han aldri fullt kom seg etter. Han døde i Los Angeles i 1961 i en alder av 82 og ble gravlagt på Maimonides Cemetery i Brooklyn i New York City.
Toretsk
Toretsk (ukrainsk: Торецьк), tidlere Dzerzhinsk, er en by i Donetsk oblast (provins) i Ukraina. Byen har omkring 35.000 innbyggere (2011). Fram til 1938 het byen Tsjerbinovka.
18. februar 2016 ble byen omdøpt fra daværende Dzerzhinsk omdøpt til Toretsk.
Nikolaj Ryzjkov, tidligere statsminister i Sovjetunionen, ble født i byen i 1929.
Norges Fotografforbund
Norges Fotografforbund, forkortet NFF, stiftet i 1894 som Fotografernes Forening, er et norsk forbund med i overkant av 500 fotografer som medlemmer. Forbundets formål er å samle landets fotografer til samarbeid om fotografiens utvikling og ivareta fotografstandens interesse.
Styreformenn
NFF har hatt følgende styreformenn siden stiftelsen 6. desember 1894:
Æresmedlemmer
NFF har utpekt følgende til æresmedlemmer:
Guacamole
Guacamole eller avokadostappe er en kald saus laget av avokado som kommer fra det meksikanske kjøkkenet. For å lage stappen moses avokadoen, gjerne med en gaffel. Deretter tilsettes ulike smakstilsetninger: lime-saft og salt er obligatorisk, men grønn chili, koriander, finhakket løk og eventuelt hvitløk tilsettes hyppig. I Mexico tilsettes som regel grønn tomat, men ettersom dette ikke finnes i Norge, kan rød tomat, gjerne cherrytomat, brukes.
Guacamole brukes i Mexico som tilbehør til varm mat og som dipp. I Norge brukes den mest som dipp.
Guacamole er ferskvare, og må konsumeres raskt. Avocadoen setter i gang forråtnelsesprosessen med en gang, og etter en natt i kjøleskapet er gjerne guacamolen helt svart. Det eneste som kan utsette og forsinke denne prosessen, er å legge stenene fra avokadoen i guacamolen og deretter dekke guacamolen med noe lufttett, for eksempel et fat.
Frida og Tora
Frida og Tora er en norsk novellefilm for TV regissert av Kirsten Bråthen Kristensen. Den bygde på en novelle av Maria Gripe, oversatt av Jo Tenfjord. Novellen ble tilrettelagt for film av Kristensen og Per Moen.
Lår
Lår (latinsk: femur) er den øvre delen av benet mellom hoften i den ene enden og kneet i den andre.
Frida og Tora
Handling
Det er problemer i ekteskapet til Fridas og Toras foreldre. Da moren reiser på besøk til sin mor et par dager, forteller Tora at foreldrene skal skilles.
Lår
Låret har ett eneste ben; det tjukke og sterke lårbenet (os femoris), som er kroppens største rørknokkel. Rundt lårbenet finnes kraftige muskler, som deles inn i tre grupper; en fremre gruppe, en medial gruppe og en bakre gruppe.
Den fremre gruppen utgjøres hovedsakelig av den firhodete knestrekkeren (quadriceps femoris), som bøyer hofteleddet og strekker kneleddet. Muskelen er kroppens største muskel. Den mediale gruppen består av lårets og hoftens adduktorer og kalles også adduktorgruppen. Den bakre gruppen består av hamstrings som bøyer kneleddet og strekker hofteleddet.
Hurtigløp på skøyter under Vinter-OL for ungdom 2012 – 2×500 meter jenter
2×500 meter jenter var en av øvelsene i hurtigløp på skøyter under Vinter-OL for ungdom 2012 og ble avholdt på Olympia Eisstadion i Innsbruck lørdag den 14. januar 2012.
Det var 16 løpere til start som representerte tilsammen 14 nasjoner og disse igjen kom fra de to verdensdelene Europa og Asia. Norge stilte med Martine Lilløy Bruun som representerer klubben Sandefjord Skøiteklub. Det ble en sørkoreansk seier med Jang Mi som ble mester, foran kinesiske Shi Xiaoxuan på 2.-plass, norske og beste europeer Martine Lilløy Bruun på 3.-plass og nederlandske Suzanne Schulting på en 4.-plass.
Dommere og starter
Disse var offisielle dommere og starter under 2×500 meter for jenter under Vinter-OL for ungdom i Innsbruck 2012 i Olympia Eisstadion.
Finland og NATO
Finland og NATO omhandler Finlands medlemskap i den nordatlantiske traktatorganisasjon (NATO). Artikkelen dekker også forhistorien og den prosess som førte til at Finland ble NATO-land.
Finland holdt fast ved sin nøytralitet i utenrikspolitikken fra landet ble uavhengig av Russland etter den finske borgerkrigen i 1918 og frem til inntredelsen i NATO i 2023. Den 9. mai 1994 ble Finland medlem av NATO-prosjektet Partnerskap for fred. Landet har bidratt med fredsbevarende styrker under NATO-oppdrag i Afghanistan, Bosnia-Hercegovina og Kosovo.
NATO-medlemskap var debattert i landet siden slutten på den kalde krigen. I 2022 var landet ett av seks land i Den europeiske union (de fem andre var Sverige, Irland, Østerrike, Malta og Kypros) som ikke var medlemmer av NATO.
Den 17. mai 2022 stemte den finske Riksdagen for å søke medlemskap i NATO. Sverige og Finland leverte sine NATO-søknader samtidig den 18. mai 2022 kl 8:00. Dette skulle vise at de to landene deler en felles historie, tradisjon og kultur.
Den 4. april 2023 kl 14:45 ble Finland det 31. medlemmet av NATO. Det skjedde på NATOs 74-årsdag. Finland ble medlem etter den raskeste ratifiseringsprosessen i forsvarsalliansens historie. Medlemskapet medførte at NATO fikk en 1 340 km lengre grense mot Russland.
Sverige satt på dette tidspunktet ennå i medlemskapsforhandlinger med NATO, og den 4. april 2023 deponerte Finland som det 29. NATO-land sin godkjennelse av Sveriges tiltredelsesprotokoll.
Storfyrstedømmet Finland
Under Krimkrigen ble flere kystfort og festninger i Finlands havnebyer bombardert av den engelske og franske flåten. Den finske handelsflåten led også store tap i krigen. Russernes vestligste befestning, Bomarsunds festning på Åland, ble inntatt og sprengt. Ved fredsslutningen forpliktet russerne seg til å la Åland være demilitarisert.
Industrialiseringen i Finland ble fremfor alt drevet av skogindustrien. Økonomisk var landet sterkt knyttet til Russland, og den økonomiske politikken innebar bare en begrenset liberalisering av markedene. Kommunikasjonene ble forbedret med jernbaner og kanaler, deriblant Saima kanal.
Etter den russiske revolusjon opplevde Finland for første gang massearbeidsløshet med sterke sosiale og politiske spenninger. Finnene betraktet forholdet til Russland som en personalunion, og da tsaren abdiserte under oktoberrevolusjonen i 1917, erklærte Finland unionen for opphørt. I løpet av få uker ble Finlands uavhengighet anerkjent av den russiske bolsjevik-regjeringen samt nabolandene Sverige og Norge.
Finland som ung selvstendig stat
Den unge staten var i fare under første verdenskrig og kunne ikke bekoste sosiale reformer. 40 000 russiske soldater befant seg fortsatt i landet. Det keiserlige senatet for Finland hadde sterkest støtte hos overklassen, middelklassen og bøndene. I 1917 mistet sosialistene også flertallet i Riksdagen, noe som førte til en revolusjonær stemning i arbeiderklassen. Både «de røde» (sosialistene) og «de hvite» (de borgerlige) begynte å reise væpnede grupper.
I januar 1918 utbrøt den finske borgerkrigen. Den hadde storpolitiske overtoner, ettersom de hvite ble støttet av Tyskland og i beskjeden grad av Sverige, mens de røde støttet seg på russerne. Etter fire måneders kamp led de røde et endelig nederlag i slaget om Tammerfors. Regjeringsstyrkene, ledet av general Carl Gustaf Mannerheim, inntok Helsingfors uken etter og avsluttet krigen. Anslagsvis 36 000 døde under krigen. De hvite skyldte den nasjonale tragedien på russisk oppildning.
Etter de hvites seier, valgte Riksdagen Fredrik Karl av Hessen til konge i det tiltenkte Kongeriket Finland, men han sa fra seg tronen før han tiltrådte, etter at tyskerne led nederlag i den første verdenskrig. I 1919 vedtok den nyvalgte Riksdagen i stedet en ny konstitusjon med en sterk presidentmakt. Finland oppga også sin tyskorienterte utenrikspolitikk.
Tapet av Karelen
I oktober 1939 stilte Sovjetunionen en rekke territoriale krav som Finland nektet å gå med på. Dette førte til vinterkrigen (1939–1940) som igjen endte med at Finland måtte avstå økonomisk viktige landområder. Blant dem var det meste av Karelen med Viborg (Viipuri), landets nest største by. 450 000 mennesker ble fordrevet.
Under den finske fortsettelseskrigen (1941–1944) kjempet Finland på Tysklands side mot Sovjetunionen. Dette svekket den internasjonale sympatien for Finlands sak, særlig fordi Finland under fortsettelseskrigen invaderte Sovjetunionen som en del av operasjon Barbarossa. Formålet med invasjonen var å vinne tilbake de områdene landet hadde tapt under vinterkrigen.
Den førte også til tanken om et Stor-Finland som omfattet Øst-Karelen, der befolkningen hadde nære kulturelle bånd til Finland (finsk og karelsk er beslektede østersjøfinske språk). Invasjonen av Sovjetunionen førte til at Storbritannia erklærte Finland krig 4. desember 1941.
Våpenstillstandsavtalen av september 1944 gjenopprettet grensene fra 1940. I tillegg måtte finnene avstå Petsamo og gi Sovjetunionen en militærbase i Porkala ved Helsingfors. Finland måtte også betale store krigserstatninger til Sovjetunionen.
Nøytralitet
Mot slutten av andre verdenskrig, måtte Finland bryte sine forbindelser med Tyskland. Etter andre verdenskrig sørget Paasikivi-Kekkonen doktrinen for å sikre Finlands eksistens som et uavhengig, suverent, demokratisk og kapitalistisk land ved siden av det kommunistiske Sovjetunionen. Dette ble oppnådd ved å opprettholde gode forhold til naboen i øst. Den finske regjeringen nektet å ta i mot hjelp fra USA under Marshallplanen på grunn av press fra Sovjetunionen. Den 6. april 1948 ble VSB-avtalen undertegnet mellom Finland og Sovjetunionen.
Den kalde krigen var preget av «finlandisering», hvor landet opprettholdt sin nominelle uavhengighet i innenrikspolitikk, mens dets utenrikspolitikk var begrenset for å unngå konflikter med Sovjetunionen. Som resultat inntok landet en nøytral holdning overfor stormaktenes politikk, og unnlot å tilslutte seg NATO, de europeiske fellesskap eller andre institusjoner som ble etablert etter krigen av vestlige demokratier, så vel som Warszawapakten.
Under toppen av den kalde krigen gjorde regjeringen bevisste forsøk på å forsterke forsvaret, i tilfelle en russisk invasjon. Fra 1968 og fremover etablerte den finske regjeringen doktrinen om territorialt forsvar, som krever bruken av store landområder for å forsinke en potensiell aggressor. Dette ble komplementert av konseptet om totalförsvaret, som innebærer bruk av alle samfunnets ressurser til nasjonalt forsvar i tilfelle en krise.
Etter oppløsningen av Sovjetunionen mellom 1988 og 1991 ble trusselen mot Finlands uavhengighet redusert. NATO inntok den åpne dørs politikk for å tillate nye medlemmer, og mange tidligere østblokkland, såvel som tidligere Sovjetrepublikker, ble NATO-medlemmer i 1990-årene og 2000-årene. Likevel forholdt Finland seg nøytralt, selv om landet fikk muligheten til å tilslutte seg NATO.
EUs rolle
Landet fjernet imidlertid mange hindringer for et eventuelt NATO-medlemskap etter 1991, og beveget seg bort fra sin nøytralitet. Finland tilsluttet seg EU den 1. januar 1995, og adopterte EUs felles utenriks- og sikkerhetspolitikk.
Siden Lisboa-traktaten trådte i kraft i 2009, har EUs klausul om kollektivt forsvar gjeldt for Finland såvel som de andre av EUs medlemsstater:
Artikkel 42.2 spesifiserer at NATO er hovedforumet i implementeringen av kollektivt forsvar for de EU-medlemmer som også er NATO-medlemmer. EU-land som står utenfor NATO hviler på en svakere sikkerhetstruktur.
Spørsmålet om NATO-medlemskap
Mulighetene for finsk NATO-medlemskap var et sentralt tema i forkant av Presidentvalget i Finland i 2006. Kandidaten fra opposisjonen, og den nåværende presidenten, Sauli Niinistö fra Samlingspartiet, støttet ideen om å tilslutte seg et «mer europeisk» NATO. Henrik Lax (f. 1946) fra Svenska folkpartiet støttet også konseptet.
Tarja Halonen (f. 1943) fra Finlands sosialdemokratiske parti var motstander av å endre status quo, og det samme gjaldt de fleste andre kandidater under valget. Hennes seier og gjenvalg under presidentvalget satte NATO-medlemskapet på vent under hennes presidentperiode.
Den finske tankesmien Eva merket seg i 2015 en nedadgående trend i motstanden mot NATO-medlemskap i 1998, deriblant etter presidentvalget i Finland i 2012.
I mars 2014, under Russlands anneksjon av Krim, var 22 % tilhengere av NATO-medlemskap, enda den økte til 53 % like etterpå. Støtten for en militær allianse med Sverige var 54%, og Finland vurderte også en større rolle for det nordiske forsvarssamarbeidet NORDEFCO.
Finlands forsvarsminister Carl Haglund (f. 1979) foreslo å holde en folkeavstemning om NATO-medlemskap etter Riksdagsvalget i Finland 2015.
Partnerskap for fred
Finland ble 9. mai 1994 medlem av «Partnerskap for fred» og deltok i en rekke fredsbevarende styrker i Afghanistan, Bosnia-Hercegovina og Kosovo.
Da Carl Haglund var forsvarsminister, kunngjorde regjeringen den 22. april 2014 at den forhandlet om et memorandum for forståelse med NATO slik at Finland kunne motta militær hjelp fra NATO. Avtalen ble signert i september 2014. Den tillater NATO-øvelser på finsk jord og hjelp fra NATO-land i situasjoner med «katastrofer, forstyrrelser og trusler mot sikkerheten».
Dette skjedde omtrent parallelt med en svensk avtale. Under Fredrik Reinfeldts regjering undertegnet Sverige den såkalte «vertlandsavtalen» med NATO den 24. september 2014. Avtalen ble ratifisert av Sveriges Riksdag den 25. mai 2016. Avtalen tillater NATO-styrker å oppholde seg på svensk jord som respons på trusler mot svensk sikkerhet.
Finland og Sverige deltok i den NATO-ledede øvelsen Arctic Challenge Exercise i 2015.
NATO har hele tiden opprettholdt sin «åpne dørs politikk» overfor Finland. NATOs generalsekretær, Jens Stoltenberg (f. 1959), uttalte 8. april 2022 til finske Yleisradio at han forventet at medlemsstatene ville ønske «Finland varmt velkommen som et medlem av NATO». Den 5. mai 2022 uttalte han til Yleisradio at «finsk medlemskap ville gjøre NATO sterkere», både på grunn av landets militære kapasitet og landets sterke demokratiske institusjoner.
Forholdet til NORDEFCO
NORDEFCO (Nordic Defence Cooperation) er et nordisk forsvarssamarbeid mellom Norge, Sverige, Finland, Island og Danmark. Samarbeidet ble signert i Helsingfors den 4. november 2009. Samarbeidet ble stadfestet gjennom et omforent memorandum mellom de fem nordiske landene, og erstattet de tre tidligere samarbeidsavtalene NORDSUP, NORDAC, og NORDCAPS.
Samarbeidet har vært begrenset av det forhold at Norge, Danmark og Island er NATO-land, mens Sverige og Finland har stått utenfor NATO. Med svensk og finsk NATO-medlemskap endres hele situasjonen. Den 15. august 2022 møttes de nordiske utenriksministrene i Oslo, som følge av de svenske og finske NATO-søknadene. De fem landene ble enige om å videreutvikle samarbeidet om sikkerhet og forsvar.
Tanken om et nordisk forsvarssamarbeid har en lang historie. Allerede i 1856 begynte hemmelige svensk-danske forhandlinger om et nordisk forsvarsforbund. Dette var en forløper til det konkrete forsøket på å skape et skandinavisk forsvarsforbund i 1948.
På 1920-tallet dominerte økonomi og utenrikspolitikk det nordiske samarbeidet. Et mulig forsvarspolitisk samarbeid ble mest drøftet i fagmilitære kretser. De nordiske medlemslandene deltok i utviklingen av Folkeforbundet som et kollektivt sikkerhetssystem. Fra 1920-tallet var det forsvarspolitiske drøftinger mellom Danmark og Sverige, knyttet særlig til kontroll over innseilingen til Østersjøen. Et dansk forslag om en nordisk forsvarskonferanse førte ikke fram. Et luftmilitært samarbeid startet i 1938, med utveksling av militære flykart. Et eget samarbeid om luftvarsling så vel som sjømilitær etterretning ble iverksatt mellom Norge og Sverige.
Etter avslutningen av Vinterkrigen i mars 1940 kom spørsmålet om et nordisk forsvarsforbund opp; et norsk-svensk forbund ble også lansert. Tilknyttet fredsforhandlingene mellom Finland og Sovjetunionen, forhørte den finske regjeringen seg med Norge og Sverige om mulighetene for å drøfte et framtidig forsvarsforbund. Den norske og svenske regjeringen var begge positive.
En ny sikkerhetspolitisk situasjon
Sverige og Finland ble medlemmer av EU den 1. januar 1995. I 2022 var de to av seks EU-medlemmer som ikke også var NATO-land (de fire øvrige er Irland, Østerrike, Malta og Kypros).
Russland hadde lenge vært bekymret for et finsk NATO-medlemskap. Grensen mellom Finland og Russland er 1,340 kilometer lang, og går hovedsakelig gjennom ubebodde skoger, ødemarker og grisgrendte områder. Et finsk NATO-medlemskap ville presse grensen for NATO østover, og gjøre NATOs grense mot Russland dobbelt så lang. I juni 2014 mottok Finland en negativ tilbakemelding fra Russland på å melde seg inn i NATO. En studie fra 2009 antydet at dette ville ha konsekvenser for Russlands forhold til EU og NATO som helhet.
Etter krigen i Sør-Ossetia i august 2008 gjentok den finske statsministeren Matti Vanhanen (f. 1955) at Finland ikke hadde planer om å tilslutte seg NATO, og sa at krigen hadde vist at det var behov for nærmere tilknytninger til Russland.
I et intervju i juni 2014 i den finske avisen Hufvudstadsbladet, anklaget Vladimir Putins personlige utsending Sergej Alexandrovitsj Markov (f. 1958) Finland for å ha en ekstrem «russofobi» og antydet at et finsk NATO-medlemskap kunne utløse tredje verdenskrig.
I juli 2016 uttalte Putin på et besøk i Finland at Russland ville øke antallet tropper langs den finske grensen hvis Finland meldte seg inn i NATO. Han advarte også om at NATO ville «kjempe mot Russland til den siste finne». Russlands invasjon av Ukraina den 24. februar 2022 utløste en ny debatt om NATO-medlemskap både i Sverige og Finland. Invasjonen førte til et radikalt skifte i Finlands holdninger overfor NATO-medlemskap. Russland reagerte med trusler overfor Finland. Marija Zakharova (f. 1975), talskvinnen for det russiske utenriksdepartementet i Moskva, og tidligere president Dmitrij Medvedev (f. 1965), advarte mot at et NATO-medlemskap ville få konsekvenser for Finland, deriblant utplassering av russiske kjernefysiske våpen rettet mot Finland. Den russiske avisen Izvestija meldte at den finske leieavtalen for Saima kanal kunne bli opphevet.
Russland sluttet å levere naturgass til Finland etter at de nordiske landene nektet å betale i russisk rubel til den russiske naturgassleverandøren Gazprom. Russlands ledende eksportør av elektrisitet til det nordiske markedet, RAO Nordic, kunngjorde at den ville kutte strømforsyningen til Finland på grunn av restanse.
Meningsmålinger
Meningsmålinger som ble foretatt 5. mars 2022 viste for første gang et flertall for et medlemskap i både Sverige og Finland.
En meningsmåling i 2017 viste at 19 % av finnene ønsket medlemskap i NATO; den 9. mai 2022 var 76 % tilhengere av NATO-medlemskap. Reservistforbundet, som er Finlands største frivillige forsvarsorganisasjon, fikk 8 000 nye medlemmer etter invasjonen.
Nedenfor vises en oppsummering av finske meningsmålinger om NATO.
De politiske partiers posisjoner
Før Russlands invasjon av Ukraina i februar 2022, støttet Samlingspartiet og Svenska folkpartiet et NATO-medlemskap, mens de andre partiene var nøytrale til spørsmålet eller motstandere i varierende grad. Under landsmøtet til Samlingspartiet i 2016 vedtok partiet å søke om medlemskap «i løpet av de neste få år». I 2016 satte det Svenska folkpartiet som målsetning å gjøre Finland til et NATO-medlem i 2025. Mange enkeltpolitikere har også forsvart et NATO-medlemskap, deriblant president Sauli Niinistö og tidligere statsminister Alexander Stubb (f. 1968).
Crazy Little Thing Called Love
«Crazy Little Thing Called Love» er en sang av det britiske rockebandet Queen, skrevet av vokalist Freddie Mercury.
Sangen har en rockabilly-stil med Freddie Mercury som imiterer Elvis. Sangen ble utgitt på plata The Game (1980), som også inneholdt låten «Another One Bites the Dust».
Finland og NATO
De politiske partiers posisjoner
Tidligere president Martti Ahtisaari (f. 1937) argumenterte for at Finland burde tilslutte seg alle organisasjoner som ble støttet av andre vestlige demokratier for «én gang for alle å kaste av seg byrden av finlandisering».
Etter invasjonen av Ukraina og store endringer i opinionen, endret også lederskapet av Centern og Sannfinnene oppfatning og støttet NATO-medlemskap.
Romeo og Julie (1968)
Romeo og Julie (originaltittel: Romeo and Juliet) er en britisk-italiensk romantisk dramafilm fra 1968 regissert av Franco Zeffirelli. Rollene som Romeo og Julie spilles av Leonard Whiting og Olivia Hussey. Filmen er basert på William Shakespeares kjente teaterstykke med samme tittel.
Finland og NATO
De politiske partiers posisjoner
To presidenter fra sosialdemokratene (SPD), Tarja Halonen og Mauno Koivisto (1923–2017), motsatte seg NATO-medlemskap, fordi det ville undergrave forholdet til Russland.
Vänsterförbundet var den sterkeste NATO-motstander; partiet gikk inn i en regjeringskoalisjon med SDP i 2019, under forutsetning om at det ikke ble sendt noen NATO-søknad. Partiets holdninger endret seg etter invasjonen. Lederen Li Andersson (f. 1987) etterlyste en gjennomtenkt, samfunnsomfattende diskusjon og evaluering av å søke om NATO-medlemskap.
Romeo og Julie (1968)
Denne regnes som en av de mest kjente filmatiseringen av Romeo og Julie. Den ble godt mottatt av filmkritikerne og ble også en publikumssuksess i USA.
Finland og NATO
De politiske partiers posisjoner
Den 8. mai 2022 bekreftet hun at partiet ikke ville trekke seg fra regjeringen hvis en NATO-søknad ble sendt.
Romeo og Julie (1968)
Den fikk også en rekke filmpriser, blant dem to Oscar (foto og kostyme).
Handling
Handlingen skjer i den italienske byen Verona. De to rike familiene Capulet og Montague er bitre fiender. Folk fra disse familiene er ofte i kamp med hverandre. Historien begynner da Romeo, som er en sønn i Montague familien er på et maskeradeball hos Capulet familien. Der får han plutselig øye på Julie. Han blir stormende forelsket ved første blikk. Det gjør også Julie. Romeo synes Julie er fantastisk, og han er helt fra seg av glede over hennes skjønnhet. Gleden tar en brå slutt da han finner ut av hun er datter av herr Capulet. Etter det blir alt mye vanskeligere for Romeo og Julie.
Liste over flaggbærere for Australasia under OL
Liste over flaggbærere for Australasia i OL inneholder samtlige idrettsutøvere som har båret Australasias flagg i åpningsseremoniene for sommer- og/eller vinter-OL.
Finland og NATO
Vedtaket om NATO-medlemskap
Finlands president Sauli Niinistö (f. 1948) og statsminister Sanna Marin (f. 1985), gikk i en felles uttalelse 12. mai 2022 inn for å melde landet inn i NATO.
Under en pressekonferanse i Helsinki den 15. mai 2022 meddelte statsminister Marin at presidenten og den finske regjeringen hadde fattet en formell beslutning om å søke om medlemskap.
Romeo og Julie (1968)
Anmelderne og publikum
Den ble godt mottatt av filmkritikerne og har oppnådd så mye som 94 % på Rotten Tomatoes. Den kjente amerikanske filmkritikeren Roger Ebert gav den toppkarakter.
Finland og NATO
Vedtaket om NATO-medlemskap
Den 16. mai 2022 behandlet Finlands riksdag spørsmålet i en 16 timer lang debatt; den 17. mai ble NATO-søknaden godkjent av 188 representanter. Åtte representanter stemte mot, mens tre stemte blankt.
Like etter kl 18 den 17. mai 2022 ble den finske NATO-søknaden undertegnet av utenriksminister Pekka Haavisto (f. 1958).
Den 16. mai stemte Sveriges Riksdag for å sende sin NATO-søknad, med 305 mot 44 stemmer.
Senere på dagen den 16. mai vedtok regjeringen Andersson under et ekstraordinært møte å sende NATO-søknaden.
Romeo og Julie (1968)
Anmelderne og publikum
VGs anmelder gav den terningkast tre og skrev: «''Mange gode kvaliteter i Franco Zeffirellis filmatisering av Shakespeares kjærlighetstragedie. Forsøket på aktualisering av temaet imidlertid ikke helt vellykket. Betagende spill av Leonard Whiting og Olivia Hussey''».
Finland og NATO
Vedtaket om NATO-medlemskap
Den 17. mai 2022 undertegnet utenriksminister Ann Linde (f. 1961) den svenske søknaden.
Sverige og Finland leverer NATO-søknader
Sverige og Finland leverte sine NATO-søknader samtidig den 18. mai 2022 kl 8:00. På denne måten ville de vise at de deler en felles historie, tradisjon og kultur.
Romeo og Julie (1968)
Anmelderne og publikum
Den ble en publikumssuksess i USA hvor den innbrakte 38,9 millioner dollar.
Finland og NATO
Sverige og Finland leverer NATO-søknader
Sveriges NATO-ambassadør Axel Wernhoff (f. 1958) og hans finske kollega Klaus Korhonen overleverte søknadene sammen ved NATOs hovedkvarter i Brüssel under en enkel seremoni. Seremonien ble ledet av NATOs generalsekretær Jens Stoltenberg (f. 1959).
Romeo og Julie (1968)
Priser og nominasjoner
Filmen ble tildelt to Oscar-priser i 1969 (beste foto og beste kostyme) og ble nominert i ytterligere to kategorier. Den ble også tildelt en BAFTA-pris for beste kostyme, og tre Golden Globes for beste engelskspråklige film, beste mannlige nykommer (Leonard Whiting) og beste kvinnelige nykommer (Olivia Hussey). Det må også nevnes at den vant hele fem Silver Ribbons ved den italienske filmfestivalen Nastri d'Argento (blant annet for beste regi), og en NBR Award for beste regi ved National Board of Review Awards.
Finland og NATO
Sikkerhetsgarantier
Den 16. mai 2022 bekreftet Norges statsminister Jonas Gahr Støre (f. 1960) og Danmarks statsminister Mette Frederiksen (f. 1977) at Norge og Danmark garanterer for Sveriges og Finlands sikkerhet i overgangsperioden frem til NATO-medlemskap.
Sentralt i disse sikkerhetsgarantiene stod Joint Expeditionary Force, en britiskledet multinasjonal ekspedisjonsstyrke med elementer fra Royal Navy, Royal Marines, British Army og Royal Air Force, samt bidrag fra Danmark, Finland, Estland, Island, Latvia, Litauen, Nederland, Norge og Sverige.
Forhåndsratifisert av Canada, Danmark, Island og Norge
Canada var først ute med å godkjenne NATO-utvidelsen. Saken ble debattert i underhuset den 1. juni 2022, og ble vedtatt enstemmig neste dag (323 for, 0 mot, 0 blank).
Regjeringen i Canada, ledet av statsminister Justin Trudeau (f. 1971) fra Canadas liberale parti, godkjente utvidelsen 5. juli 2022.
Deretter fulgte Danmark og Island. Den 1. juni 2022 ba Mette Frederiksens regjering fra Socialdemokratiet det danske Folketinget om å godkjenne NATO-utvidelsen før invitasjonsprotokollen var underskrevet. Forslaget ble vedtatt 2. juni (første behandling) og 7. juni 2022 (andre behandling). Vedtaket var enstemmig, og ble vedtatt med 95 stemmer uten blanke stemmer.
Også regjeringen til Katrín Jakobsdóttir (f. 1976) på Island sørget for en forhåndsratifisering. Den 7. juni 2022 sa Alltinget ja til finsk og svensk NATO-medlemskap med overveldende flertall. 44 representanter stemte ja, mens 5 representanter avstod fra å stemme. Islands president godtok vedtaket den 5. juli 2022.
Deretter fulgte Norge samme eksempel. Den 23. mai 2022 ba Jonas Gahr Støres regjering det norske Stortinget om samtykke til å godkjenne svensk og finsk NATO-medlemskap.
En proposisjon ble lagt frem 24. mai 2022, og en innstilling ble lagt frem 10. juni 2022.
Innstillingen ble behandlet av Stortinget (sak 8) den 16. juni 2022, og ble vedtatt med 98 mot 4 stemmer; kun partiet Rødt stemte mot.
Samme dag ble innstillingen vedtatt av Stortinget (vedtak 811).
En kongelig resolusjon om undertegning av Finlands og Sveriges tiltredelsesprotokoller ble vedtatt i statsråd fredag 22. juni 2022.
NATO-toppmøtet 28.–30. juni 2022
NATO-landenes ledere var samlet i et toppmøte i Madrid fra 28. til 30. juni 2022. Bakteppet for dette møtet var Russlands invasjon av Ukraina, og den nye sikkerhetspolitiske situasjonen dette hadde skapt.
Ukrainas president Volodymyr Zelenskyj (f. 1978) deltok digitalt i begynnelsen av toppmøtet. Han ble invitert av NATOs generalsekretær, Jens Stoltenberg.
Hovedsakene under møtet var et nytt strategisk konsept, støtte til Ukraina, Kina som en «sikkerhetsutfordring», og Sveriges og Finlands søknader om NATO-medlemskap.
Tiltredelsesprotokollene signeres
Under en seremoni den 5. juli 2022 signerte NATOS råd i Brüssel tiltredelsesprotokollen for Finland og Sverige. Den ble deretter signert av alle 30 NATO-land. Ambassadør Øyvind Bø undertegnet protokollen på vegne av Norge.
Den 6. juli ble dokumentet sendt til deponering i USAs utenriksdepartement i Washington, der NATO-pakten ble inngått i 1949.
Sverige og Finland mottar Ewald von Kleist-prisen
Den 18. februar 2023 mottok Sverige og Finland Ewald von Kleist-prisen, en fredspris som hvert år blir utdelt av Den internasjonale sikkerhetskonferansen i München.
Lovtalen (Laudatio) ble holdt av Danmarks statsminister Mette Frederiksen.
Riksdagen vedtar medlemskapet
Den 1. mars 2023 voterte den finske Riksdagen over lovendringene som måtte vedtas for at Finland skulle bli NATO-medlem. 187 mandater stemte ja, 7 mandater stemte nei og 6 mandater stemte blankt.
Venstrealliansens representant Markus Mustajärvi forslo å (a) å forby plassering av atomvåpen på finsk jord, (b) at andre lands væpnede styrker ikke skal være permanent stasjonert i Finland og (c) at Finland ikke skal brukes som base av Nato-land for å utføre fiendtlige formål mot andre. Alle tre forslagene ble forkastet.
President Sauli Niinistö signerte lovendringene 23. mars 2023.
Byggingen av en beskyttelsesmur
Muren skal bli 200 km lang, tre meter høy og ha piggtråd på toppen. De første tre kilometrene er et prøveprosjekt og er ferdige i løpet av juni 2023. Deretter kommer 70 kilometer til i løpet av de to neste årene. Hele gjerdet skal koste rundt 3,8 milliarder kroner.
Finske myndigheter frykter at russerne skal bruke flyktningstrømmer som et politisk virkemiddel. Noe slikt skjedde da 5.000 migranter krysset den norsk-russiske grensen på Storskog i Finnmark i 2015. Det høye piggtrådgjerdet erstatter dagens grensegjerde, som er en enkel trekonstruksjon som hindrer husdyr i å passere.
Klarsignal fra Tyrkia og Ungarn
Den 13. mai 2022 skapte Tyrkia problemer i prosessen, på grunn av uenigheter om PKK, Gülen-bevegelsen, og Sveriges våpenembargo mot Türkiyes i forbindelse med landets krigføring mot kurdere i Syria.
Den 17. mars 2023 holdt Tyrkias og Finlands presidenter Recep Tayyip Erdoğan og Sauli Niinistö en felles pressekonferanse i Tyrkias hovedstad Ankara. Der ble det kunngjort at Tyrkia ville ratifisere Finlands NATO-søknad før det tyrkiske valget 14. mai 2023. Sverige måtte imidlertid foreløpig vente.
Utenriksrådet i Tyrkia godkjente den finske NATO-søknaden 23. mars, og sendte saken videre til det tyrkiske parlamentet i plenum. Tyrkias store nasjonalforsamling sa ja til finsk NATO-medlemskap den 30. mars 2023 med 276 mot 0 stemmer. Den 31. mars signerte president Erdogan sin lovgivende godkjennelse, og den 1. april 2023 signerte han sin utøvende godkjennelse av parlamentets vedtak. Den 4. april 2023 deponerte Tyrkia sin godkjennelse av den finske søknaden.
Ungarns statsminister Viktor Orbán kunngjorde 17. mars 2023, samme dag som pressekonferansen i Ankara, at Ungarns parlament ville ratifisere Finlands NATO-søknad den 27. mars 2023, mens Sverige måtte vente. Både Ungarn og Tyrkia hadde inntil da blokkert begge NATO-søknadene.
Ungarns parlament godkjente den finske søknaden 27. mars 2023. 186 representanter stemte ja, 6 stemte mot. Ungarns president Katalin Novák signerte ratifikasjonen 28. mars 2023. Den 31. mars 2023 deponerte Ungarn sin godkjennelse av den finske NATO-søknaden.
NATO-medlemskap
Tiltredelsesprotokollene for Sverige og Finland ble formelt signert den 5. juli 2022. Ettersom Ungarn og Tyrkia fortsatte å blokkere den svenske søknaden, ble protokollene ratifisert med forskjellig hastighet. Den 4. april 2023 trådte den finske tiltredelsesprotokollen i kraft, etter at Tyrkia som det 30. NATO-land deponerte sin godkjennelse. Den 4. april 2023 kl 14:45 ble Finland det 31. medlemmet av NATO. Medlemskapet trådte formelt i kraft da USAs utenriksminister Antony Blinken (f. 1962) erklærte at Finland var blitt NATO-medlem. Det skjedde etter at Finlands utenriksminister Pekka Haavisto overrakte Finlands tilslutningsdokumenter til Blinken i Brüssel.
Natos generalsekretær Jens Stoltenberg holdt etterpå pressekonferanse sammen med president Niinistö. Niinistö sa at veien mot Nato har vært en god prosess, og understreket at Finland vil fortsette å bidra for å få Sverige inn i alliansen.
Finlands statsminister Sanna Marin skrev på Twitter at Finland går inn i en ny æra og at hun er stolt over Finland og finlenderne. «Vår nasjon har handlet i forent front under hele denne historiske prosessen», skrev hun, og takket for tilliten fra de allierte.
Ukrainas president Volodymyr Zelenskij gratulerte Finland på Twitter. «Hjertelige gratulasjoner til Finland og president Niinistö som har sluttet seg til Nato på 74-årsdagen for at organisasjonen ble grunnlagt. Nato ble den eneste effektive sikkerhetsgarantien i regionen på grunn av russisk angrepskrig», skrev han.
Senere på dagen ble Finlands flagg heist utenfor NATOs hovedkvarter i Brüssel. NATOs flagg ble også heist utenfor Finlands utenriksdepartement i Helsingfors, få timer før landet formelt ble medlem av forsvarsalliansen.
Sverige satt på dette tidspunktet ennå i medlemskapsforhandlinger med NATO, og den 4. april 2023 deponerte Finland som det 29. NATO-land sin godkjennelse av Sveriges søknad.
Finland ble medlem på NATOs 74-årsdag, etter den raskeste ratifiseringsprosessen i forsvarsalliansens historie.
Russiske reaksjoner
Dmitrij Peskov (f. 1967), president Putins pressetalsmann, betegnet det finske medlemskapet som en direkte trussel mot Russlands sikkerhet. Han betegnet Finlands innmelding som «en ytterligere forverring av situasjonen», samt «et angrep på vår nasjonale sikkerhet og våre nasjonale interesser». Han varslet ikke nærmere bestemte «mottiltak» i nordområdene.
NATOs generalsekretær, Jens Stoltenberg, svarte med at «Russland har over mange år rustet opp og modernisert sine styrker mot grensene til Finland og mot Norge, og sitt nærvær i Arktis».
President Niinistö viste til at Russland en rekke ganger har truet Finland. «Putins melding i desember 2021 om at Nato måtte stenge for nye medlemmer, var avgjørende for at Nato-diskusjonen startet i Finland. Vi vil ikke at andre skal bestemme hva vi kan gjøre», sa han. «Russland forsøkte å få oss til å frykte dem. Men vi er ikke skremt», la han til.
Utenriksminister Anniken Huitfeldt (Ap) sier at Norge over år er blitt vant til slike trusler fra Russland. NATO startet 4. april en luftovervåkning av Finlands territorium, som vil bli integrert i Natos felles forsvarsplaner.
Ifølge statsviteren Dr. Karsten Friis (f. 1965), som er seniorforsker ved Norsk utenrikspolitisk institutt (NUPI), vil det ta 5-10 år før Russland kan sette makt bak en trussel i nordområdene.
Ratifiseringen
Etter å ha signert tiltredelsesprotokollen begynte ratifiseringen i hvert enkelt NATO-land. Her var prosedyrene forskjellig fra land til land. Noen har et parlament (likesom Norge), andre har et tokammersystem. Statsoverhodet (presidenten eller kongen) godkjente også vedtaket i ett- og/eller tokammersystemet. Endelig måtte hvert enkelt NATO-land deponere sin godkjennelse i Washington (artikkel II i NATO). Tiltredelsesprotokollen trådte i kraft 4. april 2023, da det siste landet hadde deponert sin godkjennelse.
Noter
<references group="lower-alpha" />
Bjartmar Gjerde
Bjartmar Alv Gjerde (født 6. november 1931 i Sande i Møre og Romsdal, død 28. november 2009) var en norsk politiker (Ap) og senere kringkastingssjef.
Oppvekst og bakgrunn
Gjerde vokste opp på et småbruk drevet av foreldrene på Larsnes på Sunnmøre. Fordi familien hadde dårlig økonomi fikk han ikke mer skolegang enn folkeskole. Han skaffet seg mer utdanning i voksen alder. Da han var 16 år gammel forlot han småbruket og reiste til Ålesund. Han arbeidet en tid som journalist i Sunnmøre Arbeideravis. I en periode var han redaktør for AUF-avisen Fritt Slag.
Politikk
Gjerde var leder av Arbeidernes ungdomsfylking i perioden 1958 til 1961. I 1971 ble han statsråd for Kirke- og undervisningsdepartementet i Trygve Brattelis første regjering. Han hadde denne posisjonen fram til høsten 1972. I 1973 gikk han inn i samme stilling i Trygve Brattelis andre regjering. Denne stillingen hadde han fram til januar 1976.
8. serierunde i OBOS-ligaen 2021
8. serierunde i OBOS-ligaen 2021 startet med kampen mellom og  lørdag 26. juni, mens de resterende kampene ble spilt søndag 27. juni.
Bjartmar Gjerde
Politikk
I 1976 ble han industriminister i Odvar Nordlis regjering. Etter to år som industriminister ble han minister for det nyopprettede Olje- og energidepartementet (1978), den første oljeminister Norge hadde. I hans tid kom Alexander Kielland-ulykken og Alta-konflikten.
NRK og Aetat
Etter han gikk ut av politikken ble han kringkastingssjef i NRK i 1981. Denne stillingen hadde han fram til 1989. Dette var under den tiden da NRKs monopol på radio og fjernsyn ble avviklet, og dermed ble statskringkasteren stilt overfor nye utfordringer. De første uavhengig drevne lokalstasjonene dukket opp på 1980-tallet, og private fjernsynssendinger begynte å konkurrere med NRK i 1987.
Etter avgangen i NRK ble han arbeidsdirektør og sjef i Aetat, en stilling han hadde fram til 1994.
Bangor City FC
Bangor City Football Club er en walisisk fotballklubb fra byen Bangor i Gwynedd i Wales. Klubben ble grunnlagt i 1884 og lagets draktfarger er helblå, mens bortedraktene er helgule. Bangor City spiller for øyeblikket i den øverste divisjonen Welsh Premier League, og spiller sine hjemmekamper på Farrar Road. Nåværende trener er Neville Powell.
Klubben har per dags dato vunnet det walisiske seriemesterskapet to ganger samt det nasjonale cupmesterskapet åtte ganger. Bangor City har også ved flere anledninger deltatt i kvalifiseringsspill til UEFA Intertoto Cup, Cupvinnercupen, UEFA-cupen og Europaligaen, men har møtt sterkere motstand og ikke kvalifisert seg til videre sluttspill eller gruppespill. Deres største bragd i europeisk klubbfotball var da klubben tok seg til andre runde i cupvinnercupen i 1985/1986-sesongen.
Freedows
Freedows er en tidligere Linuxdistribusjon fra Brasil som var basert på Fedora.
Liste over flaggbærere for De nederlandske Antiller under OL
Liste over flaggbærere for De nederlandske Antiller under OL inneholder samtlige idrettsutøvere som har båret De nederlandske Antillers flagg under åpningsseremoniene til sommer- og/eller vinter-OL.
Another One Bites the Dust
«Another One Bites the Dust» er en funk-orientert rockesang skrevet av bassist John Deacon i Queen som ble sluppet 22. august 1980. Sangen var en populær crossover-hit, og kom på førsteplass på U.S. Billboard Hot 100 og andreplass på R&B- og disco-lister verden over. Låta ble først utgitt på plata The Game, der Freddie Mercurys «Crazy Little Thing Called Love» også var en stor hit, mens singelen «Another One Bites the Dust» solgte 7 millioner eksemplarer og dermed ble Queens best selgende.
Bakgrunnshistorie
I boken Queen: The Magic Years Volume 2 fortelles det at John Deacon opprinnelig skrev sangen som et cowboytema, men forandret teksten slik at den passet til et arrangement som var mer funky. Reinhold Mack ved Musicland Studios i München var produsent under opptakene som stort sett besto av at Deacon spilte de fleste instrumentene: bass, piano, rytme- og sologitarer og håndklapping. Roger Taylor la til et trommespor (under protest), mens Brian May laget noen effekter med en gitar og en «Eventide Harmoniser». Det ble ikke brukt noen synthesisere, alle effektene er ordnet med pianoer, gitarer og trommer. Disse ble senere tatt opp, spilt baklengs i ulike hastigheter. Tilslutt ble enkelte lydeffekter kjørt gjennom Harmoniseren for ytterligere prosessering. Harmoniserens påvirkning høres tydelig i musikkens «dreining» rett før sangen begynner.
Taylor kunne ikke fordra sangen, mens Freddie Mercury følte dens potensial og la til noen av sine egne ideer. Roadiene foreslo at den burde slippes som en single da de hørte den mens den ble mikset, men dette var ikke bandet enige i. Først da Michael Jackson anbefalte dem å gjøre det etter en konsert (Roger Taylor og Brian May bekreftet dette under et amerikansk radioshow kalt In the Studio with Redbeard der albumet «The Game» stod sentralt).
Basslinjen er en av de mest gjenkjennelige i popmusikkens historie.
Påstått backmasking
En velkjent vandrehistorie om koret er at, når det spilles baklengs, det høres ut som om bandet synger «It's fun to smoke marijuana» («Det er gøy å røyke marihuana») og «start to smoke marijuana» («begynn å røyke marihuana»). Brian May har benektet at det skal ha vært gjort med vilje.
ISO 3166-2:CO
ISO 3166-2:CO er Colombias del av ISO 3166-2, som er del av ISO 3166-standarden utgitt av International Orginazation for Standardization (ISO), som definerer koder for navna til hovedinndelingene (f.eks. delstater eller fylker) av alle land med kode i ISO 3166-1.
For Colombia er det definert koder for ett hovedstaddistrikt og 32 departementer.
Hver kode består av to deler, atskilt av en bindestrek. Første del er CO, ISO 3166-1 alfa-2-koden for Colombia. Andre del er enten:
Nåværende koder
Inndelingene er sortert otter vanlige regler for sortering i spansk: a–c, ch, d–l, ll, m–n, ñ, o–z.
Endringer
Følgende endringer i Colombias oppslag har blitt kunngjort i nyhetsbrev fra ISO 3166/MA siden ISO 3166-2 først ble utgitt i 1998:
Wijk aan Zee
Wijk aan Zee (uttale: ) er en liten by ved kysten i kommunen Beverwijk i provinsen Noord-Holland i Nederland. Byen har ca. 2400 innbyggere. Tata Steel Chess, tidligere kalt Corus chess tournament eller på norsk Corus-turneringen i sjakk og før det igjen kalt Hoogovens-turneringen, avholdes hvert år i denne byen. På grunn av sin beliggenhet ved Nordsjøen har Wijk aan Zee blitt et populært reisemål blant turister.
Vøra naturminne
Vøra naturminne er et svaberg med syenittpegmatittganger. Store deler av naturminnet er en 15 meter høy og nærmest loddrett fjellvegg. Syenittpegmatitt er en grovkornet bergart. Gangene ble dannet ved at vannrike smeltemasser størknet og dannet store krystaller.
Naturminnet ligger rett øst for parkeringsplassen lengst øst på Vøra friområde, Vesterøya. Formålet er å bevare et svaberg med syenittpegmatittganger.
Philini
Philini er en gruppe av biller som hører til familien trebukker (Cerambycidae).
Utseende
Middelsstore til ganske store, avlange, brunlige trebukker. Hodet er forholdsvis lite med runde, litt utstående fasettøyne. Antennene er gjerne middels lange. Pornotum er ofte bare omtrent halvparten så bredt som dekkvingene, med rundede sider. Dekkvingene har rettvinklede "skuldre" og er mer eller mindre parallellsidige.
Utbredelse
Gruppen er utbredt i Sørøst-Asia.
Afritada
Afritada er en filippinsk rett bestående av kyllingkjøtt, storfekjøtt eller svinekjøtt braisert i tomatsaus med gulrøtter, poteter og rød og grønn paprika. Den serveres med hvit ris og er vanlig som filippinsk hverdagskost. Den kan også være sjømatrett.
Etymologi
Navnet afritada kommer fra spansk fritada («stekt»/«frittert»), og viser til første stadium av tilberedelsen, innen kjøttet kokes i tomatsausen.