cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Gene Roddenberry
Personlig liv
Etter hans død ble hans aske kapslet inn i en liten kapsel og sendt ut i rommet for å kretse rundt jorden i seks år til det brant opp i jordens atmosfære.
Roundabout
«Roundabout» er en sang fra det engelske progressiv rock-bandet Yes, utgitt på deres album Fragile i 1971. Sangen ble skrevet av Jon Anderson og Steve Howe, og en redigert versjon ble utgitt som singel i 1972, og en konsertversjon ble utgitt som singel i 1973. Den er en av Yes' best kjente sanger, og også den sangen som har blitt fremført oftest under bandets konserter. Sangen er 8 minutter og 30 sekunder lang. En redigert versjon på 3 minutter og 27 sekunder ble utgitt som singel, og kom på 13.-plass på Billboard Hot 100 i USA i 1971.
Struktur
Sangen åpner med et baklengs opptak av et piano, som punkteres av et kort tema spilt på akustisk gitar med en oktav-harmonisk teknikk i en slags barokk-stil. Dette repeteres, før gitaren avslutter det korte åpningstemaet og introduserer hovedtemaet sammen med resten av instrumentene. Sangen følger hovedsakelig konvensjonell rock-stil, med visse unntak.
Konsertfremføringer
Offisielle utgivelser med konsertopptak av «Roundabout»:
Versjon på ny-utgivelse fra 2003
På ny-utgivelsen av albumet Fragile fra 2003 finnes et «bonus-spor» med en alternativ miks av sangen. Denne versjonen er meget lik den ferdige og kjente versjonen, og varer i 8 minutter og 35 sekunder.
Personell
På originalinnspillingen fra 1971 medvirker:
Kåre Willochs regjering
Kåre Willochs regjering var Norges regjering fra 14. oktober 1981 til 9. mai 1986. Den ble utnevnt som en ren Høyre-regjering, men ble utvidet med flere partier underveis i perioden.
Etter stortingsvalget 1981 var det borgerlig flertall på Stortinget, med Høyre som største borgerlige parti med 53 representanter og 31,7 prosent av stemmene. Høyre gikk først alene inn i regjering og den var dermed en mindretallsregjering. Regjeringen ble den første rene Høyre-regjeringen siden 1928. Senere ble den 8. juni 1983 utvidet til en koalisjonsregjering mellom Høyre, Kristelig Folkeparti og Senterpartiet. Regjeringen ble da en flertallsregjering med totalt 79 representanter bak seg på Stortinget (78 var nødvendig for flertall).
Regjeringens politikk
1980-tallet er blitt omtalt som «liberaliseringstiåret» i norsk historie. Regjeringen forbindes ofte med «nyliberalismens gjennombrudd» i norsk politikk, selv om en slik endring så smått hadde begynt allerede før Arbeiderpartiet tapte makten ved valget i 1981 og den fortsatte etter at Ap på nytt fikk makten i 1986. Dette nyliberale gjennombruddet er særlig blitt knyttet til liberalisering av bankmarkedet og av boligpolitikken, samt oppheving av kringkastingsmonopolet og liberalisering av lukkeloven. De to første var i gang allerede før regjeringen tiltrådte, men det er særlig de to siste Willoch-regjeringen bidro til at ble gjennomført. Når det gjaldt endringer av lukkeloven – som regulerte åpningstider for butikker og utsalgssteder – var det alt nedsatt et utvalg, Åpningstidsutvalget, før valget i 1981 som leverte en NOU som dannet grunnlaget for endringene som Willoch-regjeringen gjennomførte. Kort tid etter valget åpnet regjeringen for at det kunne etableres nærradioer i Norge, og avviklingen av kringkastingsmonopolet til NRK var dermed i gang.
Regjeringens avgang
Våren 1986 hadde oljeprisen falt fra 29 til 15 dollar fatet, og i mars la regjeringen frem en «påskepakke» med 16 innstramningsforslag. Et av punktene var å øke bensinavgiften med 42 øre literen, og regjeringen gikk først til Arbeiderpartiet for støtte. Arbeiderpartiet satte imidlertid som krav for å gå med på en avgiftsøkning de egentlig var for, at Willoch også hevet toppskatten. Dette var Willoch ikke villig til å gå med på ettersom Høyre mente det kunne skade den økonomiske veksten. Regjeringen var nå avhengig av Fremskrittspartiets støtte for å overleve, men Carl I. Hagen hadde i valgkampen lovet å bekjempe alle skatte- og avgiftsøkninger, bensinavgiften spesielt. Samtidig hadde han også lovet å ikke felle en borgerlig regjering. Dagen før regjeringen stilte kabinettsspørsmål om påskepakken sendte Frp ut en pressemelding om at «velgerne kunne stole på Hagen i spørsmålet om bensinprisene», og regjeringens skjebne var dermed beseglet, og regjeringen gikk av 9. mai 1986.
Litteratur
Willoch's Second Cabinet Regeringen Willoch II
Through-the-lens
Through-the-lens (engelsk: «gjennom objektivet») er ulike former for teknologi knytta til kameraer. Prinsippet går ut på at måling av avstand til motivet, fargetemperatur og lysintensitet foretas gjennom objektivet. Metoden gir mer nøyaktige resultater fordi det er det lyset som har passert objektivet og som faller inn på filmen eller bildebrikka som måles. TTL kan f.eks. omfatte kameraets autofokus, hvitbalanse og blitz.
Langemyrtjern
Langemyrtjern (eller Langemyrtjennet) er et vann mellom Mangenskogen og Setskog i Aurskog-Høland kommune i Viken. Langemyrtjern ligger øst for Aurset.
Morten Bergeton Iversen
Morten Bergeton Iversen (født ), også kjent under artistnavnet «Teloch», er en norsk black metal-gitarist. Han spiller i dag i bandene Nidingr, Mayhem, NunFuckRitual, Condenado, The Konsortium og Umoral. Han var tidligere medlem av Orcustus og Legions, og har vært gjest i bandene 1349 (2006-2007), Gorgoroth (2002-2008), God Seed og Ov Hell.
Kleopatra Berenike III
Kleopatra Berenike III (gresk: Κλεοπάτρα Βερενίκη; født 115/114 f.Kr. - død 22. april 80 f.Kr. ) var dronning av det ptolemeiske kongedømme i Egypt fra 81 til 80 f.Kr., og muligens også tidligere fra 101 til 88 f.Kr. sammen med hennes onkel og ektemann Ptolemaios X Aleksander.
Kleopatra Berenike IIIs æresnavn var Filopator, skjønt det finnes ikke samtidige bevis på det, men hun ble opptatt i den dynastiske kult som den «brorelskede gudinne», det er derfor antatt at Filopator var den tittelen hun valgte.
Liv
Hennes foreldre var Ptolemaios IX Lathyros og Kleopatra Selene I. Hennes far var i dynastisk strid med sin bror Ptolemaios X Aleksander om den egyptiske tronen, og i oktober 107 f.Kr. ble faren Lathyros nødt til å flykte fra Egypt og til Kypros. Aleksander ble da medregent av Egypt sammen med den viljesterke moren Kleopatra III. Bak seg etterlot Lathyros sin hustru og søster Kleopatra Selene I og familien, inkludert Kleopatra Berenike III. I 101 f.Kr. giftet onkelen Aleksander seg med henne, og samme år, den 26. oktober, beordret Aleksander moren Kleopatra III drept. Deretter fortsatte han som enekonge av Egypt. I 88 f.Kr. var misnøyen så stor i Alexandria at byborgerne forviste ham og han flyktet til Myra i Lykia for å samle seg en hær. I hans fravær kom Ptolemaios IX Lathyros på tronen igjen. Samtidig mistet Kleopatra Berenike III sin posisjon som dronning av Egypt. Aleksander ble derimot drept i slag på Kypros samme år som han flyktet. Imidlertid døde faren i slutten av 81 f.Kr. og atter ble hun dronning.
Grunnet all den uro og strid i Egypt følte Romerriket grunn til å intervenere. Den gjenvunde posisjonen viste seg å bli kortvarig, kun seks måneder, en tid hvor hun ble svært godt likt av folket. Det var romeren Lucius Cornelius Sulla som bestemte at Ptolemaios XI Aleksander II, sønn av Ptolemaios X Aleksander, skulle være hennes medregent. I 80 f.Kr. ble Kleopatra Berenike III tvunget til seg med ham, men etter 18 eller 19 dager drepte han henne. Det viste seg å være et dårlig trekk. Den rasende folkemengden i Alexandria lynsjet ham i raseri over drapet noen dager senere.
Familie
Kleopatra Berenike III ble gift to ganger. Første gang til sin onkel Ptolemaios X Aleksander en gang før oktober 101 f.Kr. og med ham fikk hun antagelig en datter, og muligens et eller flere andre barn.
Hennes andre ektefelle var Ptolemaios XI Aleksander, sønn av sin avdøde ektemann. Dette ekteskapet ble antagelig aldri konsumert, og uansett endte det med hennes død noen uker senere.
Opera
Historien om Kleopatra Berenike III ble emne for Berenice, Regina di Egitto, en opera i tre akter av Georg Friedrich Händel til en italiensk libretto av Antonio Salvi. Den ble første gang framført i Covent Garden Theatre i London den 18. mai 1737. Det ble dog ingen suksess og kun framført fire ganger.
Dana Elcar
Ibsen Dana Elcar (født 10. oktober 1927 i Ferndale i Michigan, død 6. juni 2005 i Ventura i California) var en amerikansk skuespiller på TV og film. Han var med i ca. 40 filmer. Den av hans roller som han gjenkjennes for er rollen som Peter «Pete» Thornton, direktøren i Phoenix Foundation, i 1980-tallets TV-serie MacGyver. Elcar hadde mindre roller i filmer som Stikket, 2010: Året vi får kontakt, All of Me, The Learning Tree, Independence Day, med flere.
I 1991 begynte Elcar å utvikle grønn stær, en øyesykdom som kan resultere i blindhet. Sykdommen ble skrevet inn i MacGyver slik at Elcars rollefigur også hadde sykdommen.
Dana Elcar døde ved Community Memorial Hospital i Ventura i California, av komplikasjoner fra lungebetennelse. Han etterlot seg sønnen Dane Elcar og tre døtre samt en stedatter, hans søster og halvsøster og hans partner gjennom mange år Thelma M. Garcia.
Imperial (øl)
Imperial er et costaricansk ølmerke. Det produseres i dag av Florida Ice & Farm Company i Cervecería Costa Rica, og ble for første gang brygga i 1924. Imperial er landets mest populære ølmerke. Logoen, som er gul og rød med en sort ørn på, har blitt et nasjonalsymbol i Costa Rica.
Eurosenteret
Amfi Eurosenteret er et kjøpesenter i Vormsund i Nes kommune, Akershus. Senteret inneholder en rekke butikker, serveringssteder og kontorer. I tilknytning til kjøpsenteret finnes også et hotell. Senteret åpnet høsten 1987.
Imperial (øl)
Imperial
Imperial er den opprinnelige varianten og den mest solgte. Det har en alkoholprosent på 4,6.
Imperial selges i følgende størrelser:
Imperial Light
Imperial Light blei introdusert i 2006 og har både mildere smal og en lavere alkoholprosent (3,6).
Imperial Light selges i følgende størrelser:
Imperial Silver
Imperial Silver er en lysere og mildere variant av originalen, men har samme alkoholprosent (4,6).
XYZ (band)
XYZ var det foreslåtte navnet på et prosjekt i 1981, som kunne blitt en supergruppe bestående av Chris Squire og Alan White fra Yes og Jimmy Page fra Led Zeppelin. Navnet er laget for å vise at de var ex Yes og (Led) Zeppelin-medlemmer. Keyboardisten og vokalisten David Lawson var også deltaker i prosjektet.
Supergruppe
Page ville at bandet skulle ha en profilert vokalist, og inviterte sin gamle kollega fra Led Zeppelin, Robert Plant, til å bli med i bandet. Plant deltok på kun en øving, den 28. februar 1981, men ville ikke være med i bandet fordi han ikke likte at musikken var så kompleks.
Med en uvillig Robert Plant og ikke minst problemer med management og kontrakter om hvem som skulle være manager for gruppen, Peter Grant eller Brian Lane, ble prosjektet avblåst tidlig i prosessen.
Bootlegs
Siden 1994 har et utall bootleg-innspillinger dukket opp. Dette er innspillinger gjort i hjemmestudioet til Chris Squire i Surrey i løpet av april 1981. Det antas at kilden til disse bootlegene er demoer som ble stjålet fra Jimmy Pages hjem i 1987.
Innholdet på disse bootlegene er fire låter – to instrumentaler og to med vokal. Den ene instrumentale ble senere til sangen «Fortune Hunter» som var åpningssporet på bandet The Firms album Mean Business, den andre ble brukt av Yes på albumet Union, og senere utviklet til låta «Mind Drive» som finnes på Yes-albumet Keys to Ascension 2.
Det ene kuttet med vokal på kalt «Telephone Secrets» eller «Telephone Spies» var et forsøk på å videreutvikle låta «Song No. 4 (Satellite)» som ble påbegynt under innspillingen av Yes-albumet Drama og utgitt på remaster-utgivelsen av albumet på 2000-tallet. Den fjerde låta ble kalt «And (Do) You Believe It» (eller «Can You See»), og ble i 2001 omarbeidet til låta «Can You Imagine» og utgitt på Yes-albumet Magnification samme år. Det er mulig det ble spilt inn flere låter, men kun disse fire er til nå gjort «tilgjengelige». Ifølge Alan White ble det spilt inn «fire-fem-seks låter».
Etter XYZ
Etter at XYZ ble avsluttet, ga Squire og White ut singelen «Run with the Fox» i oktober 1981, før de i 1982 startet bandet Cinema med gitaristen Trevor Rabin. Dette bandet skulle senere omdøpes til Yes. I 1984 kom Jimmy Page på scenen sammen med Yes og spilte Beatles-låta «I'm Down» under en konsert i Westfalenhallen i Dortmund i Tyskland. Demoer fra dette prosjektet dukket opp på YouTube på slutten av 2000-tallet.
Wenche
Wenche er et opprinnelig tysk og nedertysk kjælenavn for kvinnenavn med forstavelsene Win- eller Wen-, som begge betyr «venn». Navnet skrives også: Venke, Wenke, Venche, Wencke, Vence eller Vencke.
Utbredelse
Tabellen nedenfor gir en oversikt over populariteten til navnet Wenche i noen av de landene hvor statistikk er tilgjengelig.
De andre variantene av navnet er mye mindre utbredt.
Navnet Wenche er kjent i Norge fra 1500-tallet. Wenche var blant de mest populære navnene på nyfødte jenter i Norge i perioden ca. 1940–1970.
Kjente personer med navnet
Personene i listen er ordnet kronologisk etter fødselsår.
Drottningborg videregående skole
Drottningborg videregående skole er en kristen internatskole på Hesnes i Grimstad. Skolen er eid av Norsk Luthersk Misjonssamband (NLM) og har rundt 200 elever. Rektor er Audun Raen
Historie
Skolen har eksistert siden 1930, da den ble opprettet på Norsk Luthersk Misjonssambands Fjellhaug utdanningssenter ved Sinsen i Oslo. Fjellhaug var allerede en misjonshøgskole, bibelskole og ungdomsskole. Det som nå er Drottningborg videregående skole var i starten en handelsskole. På den tiden måtte alle som skulle drive med handel ha handelsbrev fra en godkjent handelsskole. Skolen var godkjent av Handelsdepartementet.
Under andre verdenskrig vurderte tyskerne å ekspropriere Fjellhaug. Derfor ble Drottningborg kjøpt i 1942/43 for å sikre videre drift. Handelsskolen ble flyttet til Drottningborg i 1946. Samme år ble det tilbudt internatplasser ved skolen.
Skoleåret 1965/66 ble det satt i gang undervisning etter nye planer for «Grunnleggende yrkesskole i handels- og kontorfag». Videregående kurs i denne studieretningen ble startet i 1972/73. I 1976 kom så studieretning for Handels- og kontorfag, og i 1981 kunne Drottningborg tilby treårig undervisning med full studiekomtetanse. Drottningborg handelsskole var blitt til Drottningborg videregående skole.
I 1994 og i 2006 ble læreplanene igjen vesentlig endret, og skolen gir nå tilbud om en rekke fag innenfor studiespesialisering og påbygging til generell studiekompetanse. Skolen har i dag ca. 200 elever.
Navnets opprinnelse
Navnet Drottningborg skriver seg fra et gammelt sagn der det fortelles at et skip forliste like utenfor. Et barnelik ble funnet i ei vik som nå er skolens badestrand. Dette skal ha vært ei svensk prinsesse, og fremtidig drottning. Vika ble kalt Drottningvika og Drottningborg ble da navnet da hovedbygget ble reist. Bygget ligger som en borg med utsikt over Skagerrak. Den lille jenta som druknet, ligger balsamert under golvet i Fjære kirke.
Eksterne lenker
Grimstad
Caelorrhina
Caelorrhina er en slekt av biller som hører til gruppen gullbasser (Cetoniinae) i gruppen skarabider (Scarabaeoidea).
Utseende
Store, blanke, avlange, olivengrønne gullbasser. De kan kjennes på en forholdsvis langstrakt kroppsform, på at hannen ikke har noe framspring i pannen, og på at beina er svært kraftige, med grove pigger på leggene. Hos denne slekten er det knapt forskjell på kjønnene i ytre utseende.
Fylkesvei 1300
Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 784.
Orreputten
Orreputten er et vann på Søndre Mangen, sør for Storfelten naturreservat i Aurskog-Høland kommune i Viken.
Nordenfjeldske Kunstindustrimuseum
Nordenfjeldske Kunstindustrimuseum er et museum i Trondheim, grunnlagt 1893. Museet har samlinger av eldre og nyere kunsthåndverk, hvorav ca. 15% er utstilt i museets lokaler i Munkegaten. Underetasjen er viet de stilhistoriske samlingene, bl.a. trønderske sølvarbeider fra 16- og 1700-tallet og norske glassarbeider fra 1700-årene. I 1907 designet den belgiske arkitekten Henri van der Velde et interiør for museet som i dag danner kjernen i en rik art nouveau-utstilling. Den moderne samlingen omfatter blant annet Scandinavian design fra 1950–1965, en smykkesamling, samt over 20 billedtepper av Hannah Ryggen.
Museets visjon er at «Nordenfjeldske Kunstindustrimuseum skal være et levende museum som plasserer norsk og nordisk kunsthåndverk i en internasjonal kontekst.»
Sovjetunionens riksvåpen
Sovjetunionens riksvåpen ble tatt i bruk i 1923 og var med mindre variasjoner i bruk som riksvåpen til Sovjetunionens sammenbrudd i 1991. Riksvåpenet er et statskjennetegn som kan kalles et «statsemblem», fordi det ikke følger de tradisjonelle heraldiske regler. Denne typen offentlige kjennetegn finnes i flere land og blir til dels også betegnet som kommunistisk heraldikk.
Nordenfjeldske Kunstindustrimuseum
Museumsbygningen, som ligger i Munkegata, ett kvartal fra Nidarosdomen, er bygd i 1968 og tegnet av Herman Krag Arkitektkontor.
Sovjetunionens riksvåpen
Skissen til statsemblemet ble vedtatt i det øverste sovjet 6. juli 1923, og innlemmet i grunnloven 1924. Der het det: «Sovjetunionens statsemblem framstiller en sigd og en hammer på en jordklode innhyllet i solstråler og innrammet av kornaks, med inskripsjonen "Arbeidere i alle land, foren dere!" på seks språk: russisk, ukrainsk, belarusisk, georgisk, armensk, og tatartyrkisk. Øverst i emblemet er det en femtakket stjerne.»
Ved en ny grunnlov i 1936, var unionen blitt utvidet til elleve stater. Våpenet fikk da elleve bånd, med innskrift de opprinnelige seks språkene pluss aserbajdsjansk, usbekisk, tadsjikisk, kasakhisk og kirgisisk. I 1940 ble antallet stater økt til 16, mens riksvåpenet ble ikke endret før 1946. Da ble det lagt til fem bånd med henholdsvis estisk, latvisk, litauisk, moldovsk og finsk. Det sekstende båndet med finsk tekst ble fjernet igjen 1956, da Karelsk-finske SSR ble gjeninnlemmet i russisk SSR.
Forbilde
Sovjetunionens statsemblem ble forbilde for emblemene til de fleste kommunistiske stater som ble opprettet i tiden etter annen verdenskrig. De har et sentralt motiv med et nasjonalt eller politisk symbol, omkranset av to sammenbundne kornnek eller grener som symbol for landbruk, seier, fred eller annet. I tillegg til de kommunistiske statene innførte republikken Italia et statskjennetegn av samme type da kongedømmet ble avskaffet. Også i vanlige heraldiske våpen forekommer imidlertid skjold omgitt av en krans av grener, blader, kvister, kornnek og lignende.
Etter at kommunistregimene i Øst-Europa brøt sammen omkring 1990, har alle avskaffet de sovjetinspirerte statssymbolene, og de fleste har gjeninnført tradisjonelle heraldiske riksvåpen, ofte identiske med førkrigstidens. Kongekroner og andre monarkiske symboler har i mange tilfeller fulgt med, selv om ingen av statene har gjenopprettet monarkisk styreform. Også Sovjetunionens viktigste etterfølgerstat Russland, har gjeninnført de heraldiske symbolene fra før 1917, inkludert tsardømmets kroner. Belarus innførte etter Sovjetunionens oppløsning et heraldisk riksvåpen (i prinsippet identisk med Litauens), men gikk i 1995 tilbake til sovjettidens statssymbol og flagg.
Laos, Mosambik og Tadsjikistan er eksempler på stater som fremdeles bruker sovjetinspirerte statssymboler.
Porto Barreiro
Porto Barreiro er en kommune i delstaten Paraná i sørregionen av Brasil.
Vinkelhakefly
Vinkelhakefly (Polia bombycina) er en sommerfugl som tilhører familien nattfly (Noctuidae). Den er utbredt nord til Møre og Romsdal i Norge.
Utseende
Et ganske stort (vingespenn 47 – 56 mm), grått nattfly. Forvingen har markerte nyre- og ringmerker og en lite, trekantet svart flekk ved bakhjørnet, ellers ingen tydelige tegninger, men arten er likevel nokså lett å kjenne på størrelsen. Bakvingen er grå.
Levevis
Arten ser ut til å foretrekke områder med kalkrik berggrunn, men biologien er ufullstendig kjent. Larvene lever trolig på løvtrær. De voksne sommerfuglene flyr i juni – juli og kommer gjerne til lys, de besøker også blomster.
Utbredelse
Arten forekommer i Europa og også i det nordøstlige Asia, men synes å mangle i noen av de mellomliggende områdene. I Norge er den utbredt nord til Møre og Romsdal.
Etikk
Etikk (fra gresk ethos, sedelig) eller moralfilosofi er den delen av filosofien som søker å besvare spørsmål som «hva er godt», «hva er det rette», «hvordan bør man oppføre seg».
Etikk er en norm som et individs vilje legger til grunn for sine ord og handlinger. Et individs etikk kan være basert på anvendelse av individets rett til selvbestemmelse eller ha et tillært religiøst eller filosofisk grunnlag: læren om rett og galt. Det finnes ulike etiske teorier som vektlegger ulike ting når «det som er rett» skal bedømmes. Etikken kan grovt sett deles inn i fire grener: metaetikk, normativ etikk, deskriptiv etikk og anvendt etikk.
Metaetikk
Metaetikk (gresk: «over» eller «etter» etikken, se Meta) handler om grunnleggende etiske teorier. Her spør man seg om etikken skal være objektiv eller subjektiv, om man skal legge fornuft eller følelse til grunn for etikken, og hvordan etiske utsagn skal begrunnes.
Metaetikken deles vanligvis inn på to måter: non-kognitivisme versus kognitivisme og relativ moral versus absolutt moral.
Non-kognitivisme
Non-kognitivister vil hevde at vurderinger (eller holdninger) ligger til grunn for en moralsk dom. De setter et skille mellom faktaspørsmål og verdispørsmål. Faktaspørsmål kan bare beskrives deskriptivt og konstaterende, men vurderinger kan ikke beskrives deskriptivt, men normativt. Når en non-kognitivist hevder at fakta og verdier er svært ulike, mener man å si noe om det logiske forholdet mellom utsagn om fakta (deskriptive utsagn) og utsagn om verdier (normative utsagn). Man kan slutte fra ett eller flere deskriptive utsagn til andre deskriptive utsagn, men man kan ikke slutte fra ett eller flere deskriptive utsagn til normative utsagn.
Kognitivisme
Kognitivister (også kalt moralske realister) mener at gode eller riktige handlinger er ensbetydende med moralske sannheter. Moralske utsagn vil kunne avgjøres ved hjelp av fornuften. Klassiske kognetivister er Platon og Aristoteles, i nyere tid er Immanuel Kant et eksempel på en kognitivist.
Relativ moral
Relativistisk moral går ut på at en handling ikke kan være rett eller gal, dette må ses relativt til en mengde verdier. Det vil heller ikke finnes et allmenngyldig sett verdier, hvilke verdier man vil tro på er opp til enkeltpersonen selv. En handling kan altså være god for én person, men ikke god for en annen.
Absolutt moral
En person som forfekter absolutt moral vil hevde at en handling kan være rett eller gal og at den relateres til et sett verdier.
Normativ etikk
Den normative etikken har som oppgave å formulere grunnleggende moralske prinsipper. Moderne normativ etikk er delt inn i tre hoveddeler: konsekvensetikk, pliktetikk og dydsetikk.
Konsekvensetikk
Konsekvensetikken, eller konsekvensialismen fokuserer på konsekvensene av en handling. Strategier og handlingsvalg må vurderes ut fra de konsekvenser de respektive valg gir. Subjektiv konsekvensialisme vurderer antatt konsekvens. Objektiv konsekvensialisme vurderer antatt konsekvens og faktiske hendelser. En konsekvensetiker kan derfor mene at å lyve kan være riktig fordi konsekvensene av den konkrete handlingen må vurderes ut ifra hver enkelt situasjon.
Konsekvensialismen hevder at moralske plikter i siste instans bestemmes av de ikke-moralske verdiene til våre handlingers konsekvenser. Mange konsekvensialister mener at lyst og smerte er de ikke-moralske verdiene som i siste instans begrunner alle våre moralske plikter. De fleste moderne konsekvensialister er universelle konsekvensialister, det vil si at de tar hensyn til alle som berøres av en handling.
Konsekvensetikeren må prøve å forutsi konsekvensene av hver enkelt handling for å finne ut om den er rett eller gal. En av konsekvensetikkens svakheter er at ingen kan forutsi fremtiden, og man kan da i ettertid finne ut at man tok feil. Konsekvensetikken er resultatorientert og kan brukes i enhver situasjon, men problemet er hvem som bestemmer hvilke konsekvenser som er ønskelige eller ikke. En stor del av vurderingen blir overlatt til individet.
Fordi konsekvensetikken er resultatorientert og konsentrerer seg om hver enkelt situasjon, bidrar den ikke til å utvikle etiske prinsipper slik at de kan brukes i fremtiden. Konsekvensetikken er altså ikke fremtidsrettet.
Utilitarisme
Utilitarismen regnes som en del av konsekvensetikken utformet av Jeremy Bentham fra David Hume, og videreutviklet av blant andre den engelske filosofen John Stuart Mill, men man kan finne liknende tanker allerede i antikkens Hellas. Peter Singer er en av nåtidens utilitarister.
Utilitarismen er en universell konsekvensialisme hvor en handling er en moralsk plikt hvis den er det handlingsalternativ som, vurdert for alle berørte parter, fører til den største overvekten av ikke-moralske goder over dårlige konsekvenser, eller den minste overvekten av ikke-moralske dårlige over gode konsekvenser.
John Stuart Mill definerte utilitarismen som «den oppfatning som anerkjenner nytten eller prinsippet om den største lykke som moralens grunnlag, hevder at handlinger er riktige i den grad de bidrar til å fremme lykken, gale når tendensen er å frembringe det motsatte av lykke. Med lykke menes glede og frihet for smerte, med ulykke menes smerte og mangel på glede.» Klassisk utilitarisme tar utgangspunkt i at hvor rett/korrekt en handling er, er en funksjon av hvor mye godhet eller lykke det kommer ut av den (for samfunn eller menneskeheten).
Utilitarisme er en slags kollektiv hedonisme, hvor målet er å oppnå velvære for hele gruppen. Dens grunnleggende moralprinsipp uttrykker ikke altruisme, men velvilje der aktøren ikke regner seg selv som verken mer eller mindre enn noen annen person.
Asola
Asola Chokoladefabrikk var en sjokoladefabrikk grunnlagt av Olaf Larsen (1867–1920) i 1890-årene. Asola er forkortelse for A/S Olaf Larsen Chokoladefabrikk. Larsen var med på å starte Freia sjokoladefabrikk i 1889, men trakk seg ut i 1893. Den første tiden lå Asolas lokaler i Københavngata (Oslo) på Rodeløkka der forøvrig også Freia lå. Senere fikk man oppført et nybygg i Maridalsveien rett nedenfor Gamle Aker kirke. I 1930 fikk fabrikken nye eiere. De hadde også en fabrikk i Vestby kommune frem til 1974. Asola Chokoladefabrikk produserte blant annet pastillen IFA oppkalt etter operasangeren Ivar F. Andresen.
Konakovo
Konakovo (russisk: Конаково) er en by i Tver oblast i Russland. Den ligger ved sørbredden av Ivankovo-reservoaret i Volga, rundt 60 km øst for Tver.
Etikk
Utilitarisme
Man snakker også om negativ eller omvendt utilitarisme. Da er den mest riktige handlingen den handlingen som skaper minst ulykke, eller med John Stuart Mills ord; minst «smerte og mangel på glede».
Asola
Sjokoladefabrikken ble senere overtatt av Bergene sjokoladefabrikk.
Etikk
Utilitarisme
Utilitarismen generelt er resultatorientert og legger opp til solidaritet mellom mennesker. På den annen side kan den føre til egoistiske handlinger, fordi det er opp til hvert individ å bestemme hvilke konsekvenser som er ønskelige.
Vi skiller mellom handlingsutilitarisme og regelutilitarisme. En handlingsutilitarist vil vurdere den totale summen av lykke i hvert enkelt handlingstilfelle. Hvis lykken øker har handlingen moralsk verdi. En regelutilitarist vil følge regler for hvilke handlinger som vanligvis skaper mest lykke. Hvis den totale lykken øker når handlingen blir allment praktisert, har handlingen moralsk verdi.
Konakovo
Byen ble grunnlagt i 1806 og fikk innvilget bystatus i 1937.
Etikk
Utilitarisme
Handlingsutilitarismen medfører at man for eksempel kan straffe uskyldige personer, så lenge den totale velværen i samfunnet øker. Utilitarisme åpner altså for å «rette baker for smed» selv om, rent deskriptivt, de fleste vil mene at det er umoralsk.
Konakovo
Demografi
Befolkningsutvikling: ! År || Folketall || Kilde
Etikk
Utilitarisme
Regelutilitarismen er visjonær og idealistisk. Etikksystemet ønsker å finne frem til de korrekte prinsippene (de som fører til at den totale lykken øker) og holde seg til dem. Dette er en av de mest brukte etiske tenkemåtene.
Pliktetikk
Pliktetikk (deontologi) hevder at en eller annen autoritet har bestemt hva som er rett og galt. Denne autoriteten kan være et moralsk prinsipp, naturrett, stammens høvding, kongen, de politiske myndigheter, loven, eller Gud.
Pliktetikken fokuserer på selve handlingen. Pliktetikeren må ta utgangspunkt i forhåndsbestemte moralske normer og prinsipper for å bedømme en handling og finne den rett eller gal. I pliktetikken går altså de moralske normene, reglene, foran, og konsekvensene av en handling har ikke noe å si for hvorvidt et valg er moralsk eller ikke.
Pliktetikk har som utgangspunkt at folk ikke selv er i stand til å kunne foreta moralske vurderinger. For å unngå kaos må en eller annen gi regler og normer, og disse reglene må folk følge, uansett hva de selv synes. Pliktetikk gir lite rom for å vurdere enkeltsituasjoner. Pliktetikken er enkel og skjematisk, men også idealistisk og kompromissløs.
Mange situasjoner man skal vurdere pliktetisk vil medføre selvmotsigende plikter. Det er galt å lyve, men det er også galt å fortelle en morder sannheten om hvor hans offer befinner seg. Det er galt å drepe, men i krig beordres man å drepe, og det er galt å ikke følge ordre. Dette viser at pliktetikken kan være vanskelig, fordi det kan være vanskelig å bestemme pliktenes rangordning.
En formulering av Immanuel Kants kategoriske imperativ sier at mennesket ikke skal brukes utelukkende som et middel, men behandles som et mål i seg selv. De fleste religioner gir uttrykk for forskjellige typer pliktetikk.
Sinnelagsetikk
Sinnelagsetikk (eller holdningsetikk) fokuserer på sinnelaget eller motivet som ligger bak handlingen. En handling er etisk god hvis den springer ut av et godt sinnelag, hvis den har et godt motiv. Det er den handlende personen som, ut ifra egne tanker, vilje, og følelser, må vurdere motivet. Normen i sinnelagsetikken hentes fra den handlende person og de kvaliteter han/hun besitter. Hele personen må inn i synsfeltet, med tanke, vilje og følelser.
Dydsetikk
Dydsetikken (eller dygdsetikk) er en modifikasjon av sinnelagsetikken.
Ifølge dydsetikken er dydene mer grunnleggende enn plikter og konsekvenser. Ifølge Platon og Aristoteles er dydene det som får noe til å duge på best mulig måte. Menneskets moralske dyder er de holdninger og ferdigheter som setter oss i stand til å leve vårt liv på best mulig måte. Kjennetegnet på dydsetikk er at moralske dommer over karakteregenskaper er mer fundamentale enn moralske dommer over handlinger.
Nyaristotelisk dydsetikk tar utgangspunkt i det gode liv.
Hume-inspirert dydsetikk mener at synet på den dydige (gode) personen er mer fundamentalt enn både synet på det gode liv og dommer over våre handlinger. Den vil ikke forsøke å begrunne synet på den dydige i en teori om det gode liv, men hevder at etikken rett og slett må legge til grunn det syn på den dydige person som allerede ligger nedfelt i moralen.
Frigg-Ottar Os
Frigg-Ottar Os (født 6. desember 1951) er en norsk lokalpolitiker (SV) som var ordfører i Beiarn kommune fra 2003 til 2011, som representant for Beiarn Bygdeliste.
Etikk
Teleologisk og deontologisk etikk
Teleologisk etikk (gresk λόγος, logos som betyr lære og τέλος, telos som betyr mål eller slutt) er former for etikk der en handling anses som moralsk hvis den bidrar til å realisere noe nyttig eller godt, mens deontologisk etikk (fra gresk δέον, deon, forpliktelse, plikt) vurderer handlingers moralske verdi på grunnlag av et gitt regelsett.
Pliktetikk og Immanuel Kants «kategoriske imperativ» er et eksempler på deontologisk etikk.
Konsekvensialisme, utilitarisme og dydsetikk er eksempler på teleologisk etikk. Aristoteles begrunnet etikk teleologisk og mente at å handle moralsk var en forutsetning for å bli lykkelig, og at moralske valg og det å realisere sin natur var knyttet sammen. Utfordringen med all teleologisk etikk er at den som gjør en handling ikke nødvendigvis vet hva konsekvensen, verken for en selv eller for flertallet, kommer til å bli. En handling kan framstå som umoralsk, f.eks. å ofre en uskyldig, men kan rettferdiggjøres utilitaristisk dersom det skaper generell stabilitet og lykke.
Deskriptiv etikk
Deskriptiv etikk undersøker hvilke moralske oppfatninger og hvilken moralsk praksis mennesker faktisk har, og studeres ofte av samfunnsvitenskapen heller enn filosofien. Den deskriptive etikken beskriver holdninger uten å ta stilling til om de er rette eller gale, eller om konsekvensene er ønskede. Deskriptiv etikk bruker meningsmålinger for å finne ut hva som er etisk relevant mer enn å bruke prinsipper eller konsekvensutredninger for å anta hva som er rett og galt.
Anvendt etikk
Anvendt etikk er refleksjoner rundt hva som er rett og galt i forhold til en konkret sak. Områder som blir særlig diskutert innen anvendt etikk, er blant annet bioetikk, miljøetikk, dyreetikk, ulike former for profesjonsetikk, krigsetikk, forskningsetikk, samt næringslivsetikk. Anvendt etikk tar ofte utganspunkt i moralske dilemmaer, som abort, der mors interesser og fosterets interesser er i en mulig konflikt, eller bruk av dyreforsøk, der dyrenes interesse kan være i konflikt med forskernes ønske om kunnskap som kan hjelpe andre mennesker.
Anvendt etikk forholder seg pragmatisk til forskjellige moralteorier og er opptatt av å se på hvilke vurderinger som er viktige i forhold til en bestemt sak, ofte med det formål å lage lover, regler eller forskrifter som sikrer at det er praktisk mulig å handle etisk.
Anvendt etikk skiller seg fra deskriptiv etikk, ved at deskriptiv etikk kun beskriver hvilke normer som ble lagt til grunn, mens anvendt etikk vurderer hvilke normer som er viktige i forhold til en bestemt sak.
Deduktivisme
Teorien kalles også «den teoretisk-juridiske modellen». Den er «teoretisk» fordi modellen bedømmer teoriene ut fra deres logiske og teoretiske tilstrekkelighet, og «juridisk» fordi teoriene blir brukt til å avsi dommer i konkrete saker.
Kontekstualisme
Kontekstualisten vil ta utgangspunkt i sammenlignbare etiske problemer, og sammenligne disse problemene. Man avleder moralske prinsipper fra tidligere erfaringer, og bruker disse på nye problemstillinger.
Koherens
Denne modellen er en mellomting mellom deduktivisme og kontekstualisme, og legger vekt både på konsensus for de grunnleggende prinsipper og på erfaringer. Det typiske eksempelet på en etisk teori av denne typen er John Rawls teori om «den refleksive likevekten».
Egoisme, altruisme og utilitarisme
Et viktig etisk spørsmål, er hvem som bør tjene på en handling. Her finnes det to diametralt motsatte standpunkter: egoisme og altruisme (selvoppofrelse). Egoistisk etikk hevder at det er riktig at den som handler også tjener på handlingen, mens altruismen hevder at andre (enten det er samfunnet som helhet eller andre enkeltmennesker) bør tjene på handlingen. Disse to etiske doktrinene skiller seg fra hverandre ved at egoismen forfekter individets lykke som dets høyeste mål, mens altruismen anser det som et ideal å ofre sin egen lykke for andre. I Olav Duuns romanserie Juvikfolket er hovedpersonen Odin en altruist når han ofrer sitt eget liv, og Jesus trekkes gjerne en som ofrer seg for andre.
I etiske systemer som utilitarisme oppløser man denne dualiteten til en mellomting fra et nøytralt standpunkt. Her kalkulerer man utilitet, eller lykke/nytte, helt uavhengig av hvem som utfører handlingen, d.v.s. alle mennesker teller likt i kalkylen. Altså den som utfører handlingen har ingen forrang som i egoismen, men er heller ikke selvoverseende slik som i altruismen. Praktiske utilitarister har derimot gjerne en praktisk tilnærming hvor en viktig faktor er at man kjenner seg selv og egne preferanser bedre enn noen andre. Dermed vil man effektivt kunne dekke egne behov, uten at det betyr at det har en større verdi å øke ens egen lykke fremfor andres.
Dydsetikk har et uavklart forhold til egoisme og altruisme Å være selvoppofrende kan være det som gir en selv det beste livet, så altruistiske handlinger kan være motivert av egoisme.
Diskursetikk
Karl-Otto Apel og Jürgen Habermas mente at moderne normativ etikk burde komme frem gjennom diskusjon. Normativ gyldighet må samsvare med dagliglivet, og en rekke forutsetninger må legges til grunn når man skal finne en universell normativ etikk. Alle deltagerne må forstå hverandre, de må la relevante argumenter må komme frem, og motivasjonen må være at de beste argumentene legges til grunn, ikke andre hensyn. Hvis det blir enighet om at en norm ventes å tilfredsstille kravene til alle interesserte, og konsekvensene er foretrukket fremfor alle kjente alternativer, er normen i, ifølge Habermas, universell.
Kamelot
Kamelot er et melodisk power metal-band fra Tampa i Florida.
Biografi
Bandet ble dannet av gitarist Thomas Youngblood og trommeslager Richard Warner i 1991. Sistnevnte forlot bandet i 1997, og ble erstattet av Casey Grillo. Roy Khan fra Elverum tok over som vokalist da Mark Vanderbilt valgte å forlate bandet i 1997. Glenn Barry forlot bandet i november 2009, og ble erstattet av Sean Tibbetts som hadde turnert med bandet i nesten tre år mens Barry tok seg av familien. Fabio Lione var vokalist på mesteparten av Poetry for the Poisoned-turneen, som vikar for Khan etter han følte seg utbrent på høsten 2010. I april 2011 kom meldingen om at Khan har sluttet i bandet. 22. juni 2012 ble det annonsert at bandets nye vokalist er svensken Tommy Karevik, som også er vokalist i Seventh Wonder, hvor han er med på bandets tre første album.
Kamelot i Norge
Selv om bandet er fra Tampa i Florida, har de etterhvert også knyttet seg til Norge. I forkant av innspillingen av både The Black Halo og Ghost Opera tilbragte bandet en periode på en hytte i Norge for å hente inspirasjon.
11. februar 2006 opptrådte Kamelot for første gang i Norge, nærmere bestemt på Rockefeller i Oslo. Konserten ble filmet med Patric Ullaeus som regissør. Opptaket ble gitt ut som konsert-DVD og konsertalbum. Som gjester hadde Kamelot fått med seg blant annet Simone Simons (Epica). I forkant av konserten ble Roy Khan og Thomas Youngblood intervjuet på Topp 20.
Elisabeth av Bøhmen
Elisabeth av Bøhmen (født 19. august 1596 på Falkland Palace, Fifeshire, Skottland som Elisabeth Stuart, død 13. februar 1662 i Westminster, London) var den eneste overlevende datteren av Jakob VI av Skottland (senere Jakob I av England, og Irland) og Anne av Danmark. Hun var barnebarn av Maria Stuart og søster av Karl I av England. På grunn av sin skjønnhet og popularitet ble hun kalt «Storbritannias perle», «Englands rose» og «hjertenes dronning». Hun var gift med Friedrich V av Pfalz, som kortvarig (en vinter) var konge av Bøhmen. Hun blir derfor kalt «vinterdronningen».
Etterkommere
Friedrich V og Elisabeth hadde tretten barn
Nikolaj Kamenskij
Nikolaj Kamenskij er navnet til flere personer:
Elie de Nabinal
Elie de Nabinal O.Min.  (født cirka 1295, død 13. januar 1348 i Avignon) var en av Den katolske kirkes kardinaler. Han var erkebiskop av Nikosia på Kypros og titulærpatriark av Jerusalem.
Han ble kreert til kardinal 20. september 1342 av pave Klemens VI.
Vesletjern (Aurskog-Høland, Søndre Mangen)
Vesletjern (eller Vesletjenn) er et vann på Søndre Mangen, øst for tettstedet Lierfoss i Aurskog-Høland kommune i Viken. Vesletjern ligger vest for Store Garsjøen.
Aymeric de Chalus
Aymeric de Chalus (født ca. 1275, død 31. oktober 1349) var en av Den katolske kirkes kardinaler. Han var biskop av Chartres i Frankrike.
Han ble kreert til kardinal 20. september 1342 av pave Klemens VI.
Våler kirke
Våler kirke kan vise til:
Hurtigløp på skøyter under Vinter-OL 2002 – 1500 meter damer
1 500 meter damer var en øvelse i hurtigløp på skøyter under Vinter-OL 2002 og ble avholdt i Salt Lake City, USA den 20. februar 2002.
39 deltakere fra 17 nasjoner deltok i øvelsen.
Blancco
Blancco Ltd.  er et internasjonalt dataselskap som utvikler programvare for datasikkerhet. Det ble stiftet i 1997 av Janne Tervo og Kim Väisänen i Joensuu i Finland, der de også har sitt hovedkvarter. Selskapet opererer over hele verden, med kontorer i Amerika, Europa, Asia og Australia.
Hurtigløp på skøyter under Vinter-OL 2002 – 1500 meter damer
Anni Friesinger motstod trykket ved være favoritt ved å gå inn til ny verdensrekord og vinne gullmedaljen. Sabine Völker og Jennifer Rodriguez gjentok prestasjonene sine fra 1000 m.
Rekorder
Før konkurransen var gjeldende verdensrekord og olympisk rekord:
Følgende nye verdensrekorder og olympiske rekorder ble satt under konkurransen:
Porto Rico
Porto Rico er en kommune i delstaten Paraná i sørregionen av Brasil.
Sophie Monk
Sophie Charlene Akland Monk (født 14. desember 1979) er en australsk sangerinne og skuespillerinne.
Bakgrunn
Monk ble født i England, men hennes foreldre flyttet til Australia og Gold Coast i Queensland. Hun var en periode medlem av den kvinnelige popgruppen Bardot, og har siden gjort solokarriere med utgivelsen av albumet Calendar Girl. Hun har også spilt i filmer som Date Movie (2006), Click (2006) og Sex and Death 101 (2007).
Karriere
Hennes profesjonelle karriere innenfor musikk begynte i 1999 da hun svarte på en annonse hvor det ble søkt etter jenter med erfaring fra sang og dans. Dette var rekruttering til den australske TV-serien Popstars, et program med mål om å skape en ny vellykket jentegruppe. Etter mange runder med sang og dans ble Monk valgt som medlem av gruppen som ble kalt Bardot.
Kort tid etter at medlemmene i Bardot skilte lag, begynte Monk å arbeide for sin solokarriere. Hun reiste utenlands for å arbeide med kjente produsenter, og dette resulterte oktober 2002 i hennes første solosingel Inside Outside. I mai 2003 lanserte Sophie Monk sitt første soloalbum Calendar Girl, som overrasket mange ved å være en blanding mellom moderne pop og dance, og også klassisk opera, ettersom Monk hadde fått undervisning i klassisk sang.
Sophie Monk har siden etablert seg i Hollywood, selv om de fleste av hennes roller har vært forholdsvis beskjedne. I februar 2006 spilte hun i sin første rolle i en spillefilm som den flørtende og forførende Andy i komedien Date Movie. I juni 2006 var hun aktuell med filmen Click, en fortelling om en universell fjernkontroll. Monk spiller en liten rolle i denne filmen som Stacey, en sekretær som er en flørtende bimbo.
Guy de Boulogne
Guy de Boulogne  (død 25. november 1373) var en av den katolske kirkes kardinaler. Han var erkebiskop av Lyon i Frankrike.
Han ble kreert til kardinal 20. september 1342 av pave Klemens VI, med Santa Cecilia som tittelkirke.
Lunner Fotballklubb
Lunner Fotballklubb (stiftet 8. januar 2008) er en norsk fotballklubb fra Lunner kommune i Viken.
Kvæfjordkake
Kvæfjordkake er en kake med marengs, vaniljekrem og mandler, og kalles også ofte for «Verdens beste».
Kaka ble i september 2002 kåret til Norges nasjonalkake av Nitimens lyttere. I kåringen deltok også marsipankake, gulrotkake, kransekake og sjokoladekake.
Opprinnelsen til kaka er kongekake, som kvæfjærdingen Hulda Ottestad kjøpte oppskrift på midt på 1930-tallet. Sammen med søsteren drev hun Café Alliance i Harstad, og kjøpte derfor to kakeoppskrifter for 200 kroner. Oppskriften på kongekake ble modifisert, blant annet med færre mandler, som var en dyr vare. Kaka fikk så navnet kvæfjordkake.
Kvæfjordkaka har en egen venneforening kalt Kvæfjordkakas venner. Foreninga arbeider for å promotere kaka, men også for å sette fokus på verdiskaping i distrikter.
Vincent (film)
Vincent er en animert kortfilm laget av Tim Burton i 1982. Den handler om den syv år gamle Vincent Malloy, som ønsker å være akkurat som den amerikanske skuespilleren Vincent Price (som er kjent som en mester av det makabre). I filmen ser vi unge Vincent som går rundt og stadig fantaserer om at han befinner seg i Vincent Price-filmer. Filmen har ingen dialoger mellom folk, men historien forklares av en forteller. Fortelleren er Vincent Price selv, og fortellingen er et dikt skrevet av Tim Burton. Det blir stadig referert til Vincent Price-filmer, eks: «Vincent doesn't mind living with his sister, mother and cat, though he'd rather shared a home with spiders and bats» eller «Vincent's always nice when his aunt comes to see him, but imaging dipping her in wax for his wax museum». Filmen inneholder også mange referanser til Edgar Allan Poes diktning, og det siteres fra det makabre diktet «The Raven».
Spelaiorrhina
Spelaiorrhina er en slekt av biller som hører til gruppen gullbasser (Cetoniinae) i gruppen skarabider (Scarabaeoidea).
Utseende
Middelsstore (ca. 20 millimeter), bred, matt gulbrune gullbasser. Dekkvingene er gulbrune med en svart stripe langs sømmen.
Utbredelse
Slekten er utbredt i Afrika.
Systematisk inndeling
Som hos mange andre gullbasser med slektsnavn som slutter på "-rhina" er det noe uklart om dette bør staves med én ("-rhina") eller to ("-rrhina") r'er.
Jurij Ivanov
Jurij Ivanov (russisk: Юрий Иванов; født 9. juli 1952 i Sortavala) er en russisk tidligere skihopper som konkurrerte for Sovjetunionen.
Han deltok i den tysk-østerrikske hoppuka fra 1975 til 1980, med 16.-plass i 1977/78 som beste sammenlagtplassering. Han vant rennet i Oberstdorf 30. desember 1978. I VM i Lahtis i 1978 ble han nummer 16 i storbakken. I OL i Lake Placid i 1980 ble han nummer 33 i normalbakken og 34 i storbakken. Han var med i VM i skiflyging i 1975, 1977 og 1979, med 10.-plass i Bad Mitterndorf (Kulm) i 1975 som beste plassering.
Adhémar Robert
Adhémar Robert  (død 1. desember 1352) var en av den katolske kirkes kardinaler.
Han ble kreert til kardinal 20. september 1342 av sin onkel pave Klemens VI.
Making Movies
Making Movies er det tredje albumet fra den britiske rockegruppen Dire Straits, utgitt i oktober 1980. Gitaristen David Knopfler forlot bandet under innspillingen av albumet. Making Movies hadde med keyboardisten Roy Bittan, kjent fra Bruce Springsteens band, og markerte en utvikling mot komplekse arrangementer og produksjoner, musikalske kjennemerker som ble med videre i gruppens karriere. Knopfler spilte alle gitarene selv. Making Movies hadde en friskere stil enn bandets forrige album og minner til dels om Springsteens låter fra den tiden. Making Movies nådde fjerde plass på britiske platelister. Hal Lindes medvirket på gitar og Alan Clark på keyboard under turneen i 1980. Jimmy Iovine medvirket som produsent.
Sporliste
Alle låtene er skrevet av Mark Knopfler, unntatt hvor annet er angitt
Kuvsjinovo
Demografi
Befolkningsutvikling: ! År || Folketall || Kilde
Making Movies
Andre medvirkende
Alle sangene ble spilt på en rød fender Stratocaster, unntakene:
Making Movies-turneen
Spilleliste for den påfølgende turneen:
Diö
Diö er et tettsted i Älmhult kommune i Kronobergs län i Småland i Sverige. I 2010 hadde tettstedet 910 innbyggere.