cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Skyvefly
Skyveflyene under den første verdenskrig
Frankrike spesielt skal ha vært særskilt ivrig i bruk av skyvefly med to fabrikker som kan omstilles for masseproduksjon, Voisin og Farman- og det skyldes ikke bare et behov for kvantiteter av fly etter krigsutbruddet. Voisin flyfabrikk hadde kommet fram til en suksessrike oppskrift på et meget pålitelige fly med gondolen i stål som kan tålte juling i større grad enn samtidige fly i sin samtid. Voisin skyveflyene ble selve arbeidshesten i de franske bombeflyskvadronene utover krigsårene med en betydelig bombelast tross sitt skrøpelige utseendet. Det var endog en versjon, Voisin 4, med tung bestykking i form av en 47mm Hotchkiss-kanon primært for angrep på bakkemål.
Berømte skyvefly som Airco DH.2 så strid på flere kontinenter både mot fiendtlige fly og bakkemål, men de ble hurtig utdatert i slutten av 1916 mot tyskernes nyere stridsfly av type Albatros med deres større hastighet og et synkroniseringsgear som gjorde det mulig å skyte med maskingeværet gjennom propellfeltet uten å skade propellbladene. Deretter overtok traktorflyene, og skyveflyene ble i resten av krigsårene bare brukt til mindre viktige oppdrag med synlig unntak av de franske Voisin bombeflyene for nattbombing som først i 1918 var erstattet av nyere flytyper.
Men prinsippet bak skyvepropellen spesielt for tyngre flykonstruksjoner fortsatte over i flermotors strategiske bombefly som tyskernes beryktede Gotha bombeflyene som bombet flere byer i Storbritannia deriblant London i 1917 og 1918 i ly av det nattlige mørkret. Et typisk Gotha-bombefly aerodynamisk sett skilt ikke seg fra andre flermotors traktorflyene i både konstruksjon og utseende, men har store propellmotorer anbrakt på de nederste bæreplaner av underste vingespennen med skyvepropeller bakover. Denne konfigurasjonen gav bombeflyet bedre ytelser og dermed de nødvendige egenskaper for lengre bombetokter. Fordi et så stort fly trengte mye større motorytelser og dermed ikke trengte så høy hastighet som mulig, var det mulig å ha skyvepropeller montert på en rekke flytyper i Italia, Frankrike og Tyskland samt Storbritannia. Men bare de tyske Gotha-bombeflyene blant annet teknisk sett kan betraktes som et rent skyvefly, de andre hadde både traktor- og skyvemotorer i kombinerte konfigurasjon.
Etter den første verdenskrigen
Etter krigens slutt i november 1918 hadde traktorflyene overtatt de fleste roller av både sivile og militære sort, at skyveflyene hadde blitt skjøvet til siden i den flyteknologiske utviklingen med unntak noen få felter som sjøfly og flybåt. En ren aerodynamiske utformet flybåt med flykroppen som et båtskrog plages ikke av de samme svakheter som enmotors skyvefly, og kan som en biplan ha propellmotoren montert mellom vingene over flykroppen. Denne konfigurasjonen hadde produserte en rekke dynamiske flybåter i løpet av krigsårene, og denne tendensen omkring enmotors flybåter fortsatte fram til den andre verdenskrigen i flere land. Mot slutten overtok også traktorflyene slik at skyveflyene like etter 1945 ikke lenge var sett i større antall, og dermed bare begrenset til et lite antall flytyper som det svenske jagerflyet Saab 21 som var innført i tjeneste for det svenske flyvåpenet i 1945 og senere ombygget til jetdrift.
Men det meste imponerende skyveflyet som noensinne er sett i historien, hadde oppstått som et resultat av den andre verdenskrigens strategiske bombingen som tvunget flykonstruktørene i USA til å planlegge flere prosjekter for nye flytyper med mye større bombelast, større rekkevidde med full last og større flyhøyde. Bare et av disse prosjekter så begrensede masseproduksjon i etterkjølet av avslutningen på krigen- Convair B-36 Peacemaker, som er det største krigsflyet som noensinne er bygget med en vekt på 120,7 tonn med last og seks store radialstempelmotorer montert i vingens bakkant for at propellenes turbulens ikke skulle interferere med vingenes løftekraft. Med en størrelse på 49,4 m i lengde og vingespenn på 70,1 m er «Peacemaker» historiens største skyvefly med propelldrift noensinne, Wright Flyver i 1903 bare er på 340 kg vekt med en lengde på 6,43 m og vingespenn på 12,29 m.
Skyveflyene returnerte på nytt med innføringen av de mikrolette flyene med lav styrbar hastighet, liten startsmasse opptil 300–450 kg og propellmotor i 1970-årene. De allerste minste og letteste mikroflyene i et stort antall ulike versjoner og ulike motorløsninger nesten uten unntak kan teknisk sett betegnes som skyvefly ved å ha propellmotoren montert bakover for skyveeffekten av propelldriften uansett hva slags farkost det skulle være tale om. Fordelene ved skyvemotoren i en slik konfigurasjon er ikke bare ved å ha fri utsikt med propellfeltet flyttet bakover, men også for bedre styringsegenskaper og redusert dragning. Et traktorfly er unødvendige komplisert i forhold til et skyvefly som kan blir mye mindre uten at det påvirket flyegenskapene i negativ virkning. Dermed blir skyvefly populært for de minste versjonene av mikroflyene.
Franko
Franko er en salgsklausul som går ut på at avsender skal levere en forsendelse for egen regning («fritt og betalt»). Dette innebærer at all risiko tilligger avsender, samt kostnader forbundet med porto og/eller transport av forsendelsesobjektet helt frem til destinasjonen.
Postsendinger merkes ofte med «franko» for å bekrefte at det er betalt porto.
Stiftelsen Fairtrade Norge
Fairtrade Norge er en ideell organisasjon som jobber med å bygge kunnskap, spre informasjon og tilrettelegge for rettferdig handel i Norge.
Stiftelsen ble grunnlagt i 1997 av 12 norske organisasjoner: Det kongelige Selskap for Norges vel, Framtiden i våre hender, Handel og Kontor, Norges Bondelag, Kirkens Nødhjelp, Alternativ Handel, Frikirkens Globale Informasjon, Norsk Folkehjelp, Norsk Nærings- og Nytelsesarbeiderforbund, Redd Barna, WWF og Kirkerådet. Stiftelsen gikk tidligere under navnet Fairtrade Max Havelaar Norge, etter romanfiguren Max Havelaar i en bok skrevet av den nederlandske forfatteren Eduard Douwes Dekker.
Fairtrade International eier merkeordningen. Fairtrade International er en internasjonal ideell organisasjon. Generalforsamlingen til Fairtrade International består av representanter for Fairtrade-organisasjonene i ca. 30 markeder og de tre interesseorganisasjonene til sertifiserte bondekooperativer og plantasjer i hhv. Afrika, Asia og Latin-Amerika.
Om Fairtrade
Fairtrade er den eneste sertifiseringen som stiller konkrete krav til betalingen bønder og plantasjer får for råvarene de dyrker. Det er fastsatt en minimumspris per kilo/liter/stilk for de aller fleste av de over 300 råvarene det finnes Fairtrade-standarder for. Fairtrade-minimumsprisen kan forstås som et sikkerhetsnett og skal dekke de gjennomsnittlige produksjonskostnadene for bærekraftig produksjon. Ofte betales en høyere pris enn minimumsprisen.
Den uavhengige sertifiseringsorganisasjonen FLOCERT kontrollerer at Fairtrade-standardene overholdes og at pengestrømmene går som de skal gjennom verdikjeden, fra produksjonen og helt frem til produktet er ferdig pakket for salg. FLOCERT eies av Fairtrade International, men opererer uavhengig
FLOCERT har siden 2007 vært ISO 17065-akkreditert, noe som betyr at de oppfyller den internasjonale standardorganisasjonens krav til uavhengige og kompetente sosiale sertifiseringer.
Merkeordningen Fairtrade
Fairtrade er en internasjonal merkeordning som styrker bønder og arbeidere i fattige land gjennom handel. Gjennom krav til høyere råvarebetaling, tryggere arbeidsforhold og beskyttelse av miljøet, bidrar produksjon og handel etter Fairtrade-standardene til et mer bærekraftig jordbruk og bedre liv for bønder og arbeidere i Afrika, Asia og Latin-Amerika.
Det finnes Fairtrade-standarder for over 300 ulike råvarer, blant dem kaffe, te, blomster, bomull, kakao, frukt, sukker og nøtter.
Stikkmygg
Stikkmygg eller stikkemygg (Culicidae) er en familie av mygg og den organismegruppen folk flest forbinder med ordet «mygg». De er fra 3 mm til ca. 15 mm, de fleste under 10 mm.
Anatomi
Ser en godt etter har stikkmyggene hår på vingene og noen ganger mørke tegninger eller skjell (som hos sommerfugler) langs årer eller vingekanten. På dette kan de lett kjennes fra andre mygg, dersom de også har den lange stikkende munnen (snabelen) midt foran på hodet. Snabelen er svært tynn, og ligger i en fin slire. Denne snabelen brukes til å suge blod og er lengre enn antennene som har 15 ledd. Hodet er forholdsvis lite og dekkes av store fasettøyne, palpene er korte.
Orienteringsevne
Mange arter mygg flyr gjerne mot lys, som utelamper, men stikkmygg gjør ikke det. Den flyr helst i skumringen eller i nattemørke. Den navigerer etter lukt og ånde fra et menneske eller et dyr som de kan suge blod av.
Stikkemygg kan fly trygt i nattemørke fordi de kan føle luftstrømmen som reflekteres fra vegg, gulv og andre ting.
Larver og pupper
Larver og pupper utvikles i stillestående vann. Utviklingen kan gå fort, kanskje bare ett par uker, dersom temperaturen er høy, og seinere dersom det er kaldt. Både i store sjøer eller i små vannpytter. Eggene legges i vann, der de klekkes. Larvene puster med et ånderør som sitter på bakkroppen, de må opp til overflaten for å puste med jevne mellomrom.
Puppen hos stikkemygg er spesiell ved at den er bevegelig. Myggen er ikke i hvile i puppestadiet, men må opp for å puste. Ofte henger disse larvene og puppene i vannoverflaten, men blir lett skremt, og dykker da ned til bunnen med vrikkende svømmebevegelser. Puppene kan skilles fra larvene ved at brystpartiet er svært tykt. Puppestadiet varer fra 2 til 5-6 dager.
Lyd
De ulike artene har hver sin sang, eller summing. Lyden kommer fra vingene som slår (vingeslagene) og litt ulike vinger gir litt ulik lyd. Disse forskjellene i frekvens er svært små, men hanner og hunner bruker denne unike summingen for å finne hverandre.
Myggstikk
Myggstikk kommer av at hunnmyggen stikker hull for å kunne suge ut litt blod som kan brukes i eggproduksjonen. Ikke alle arter er like plagsomme for oss mennesker, men myggstikk er uansett plagsomt, og klør. Hunnmyggen suger blod av varmblodige pattedyr. Noen arter går bare på fugler, eller enkelte arter dyr. Noen lever på steder der mennesker sjeldent oppholder seg. Når vanlig stikkemygg stikker, sprøyter den først inn et antikoagulerende stoff. Deretter suger den blod blandet med dette. Dette stoffet gir den velkjente kløen. Det beste er å ikke begynne å klø. Det finnes også salver som reduserer kløen.
Ikke alle stikker
Hannen stikker ikke. Den er «fredelig» av seg og nøyer seg med nektar som føde. Det er bare hunnmyggen som suger blod og det må den for å få proteiner for å utvikle og legge mange egg. En hunnmygg som har fått et godt måltid blod klarer å produsere omtrent ti ganger så mange egg som en hunne som ikke har funnet blod.
Sykdomsspredere
I Norge representerer neppe myggstikk fare for overføring av dødelige sykdommer. Dette er likevel et alvorlig problem i varmere strøk på jorden. Arter av stikkemygg kan overføre gulfeber, malaria, dengue, vestnilfeber, Chikungunyafeber og elefantsyke.
Malariamyggen, (slekten Anopheles), tilhører stikkmyggene. Den sprer sykdommen malaria og er en stor plage i mange tropiske områder. I Norge har vi tre myggarter tilhørende malariamyggslekten: Anopheles maculipennis, Anopheles messeae og Anopheles claviger. Malariaparasitter eksisterer derimot ikke i Norge i dag. Ifølge Verdens helseorganisasjon (WHO) smittes mer enn 500 millioner mennesker av malaria hvert år, og over 2 millioner dør hvert år av det, de fleste barn i Afrika, sør for Sahara.
Gulfebermyggen, (Aedes aegypti), kan overføre gulfeber og denguefeber. Chikungunyafeber kan være er et problem på Mauritius, Réunion, Seychellene, Madagaskar og Andra Pradesh i India. Sykdommen er ikke dødelig, men gir kraftige leddsmerter som kan vare i flere uker til måneder.
Generelt om mygg
Mygg tilhører tovingene, de har som navnet sier bare ett par vinger. Det bakerste vingeparet er erstattet av (omdannet til) to svingkøller eller kølleformede balanseorganer. Mygg kan bare skilles fra fluene ved å se på antennene, som skal ha mer enn 4 ledd og være av typen trådformede, der leddene er mer eller mindre like store. (vanskelig å se, kan kreve forstørrelse). Mygg har ofte litt mer spisse og lengre vinger, lengre bein og en litt slankere kropp enn fluer. Men det ytre utseendet til noen mygg kan være svært likt en flue, som hos Gjødselmyggene og Knotten. Alle mygg gjennomgår en fullstendig forvandling.
Systematisk inndeling med fokus på norske arter
Systematikken følger i hovedsak Beuk, Dr Paul & Pape, Dr Thomas. 2004., som omfatter de europeiske artene. Det er nærmere 3 700 arter på verdensbasis. I Norge er det i underkant av 40 arter, de har i denne oversikten fått anført sin utbredelse i Norge.
St. Elmo’s Fire (film)
St. Elmo's Fire er en amerikansk drama- og ungdomsfilm fra 1985 regissert av Joel Schumacher. Filmen handler om en vennegjeng som nylig er blitt uteksaminert fra Georgetown University. Hovedvekten er lagt på den problematiske overgangen som flere av dem har til voksenlivet. Hovedrollene spilles av Emilio Estévez, Rob Lowe, Andrew McCarthy, Demi Moore, Judd Nelson, Ally Sheedy og Mare Winningham. Hovedrolleinnehaverne i filmen blir ofte omtalt som «The Brat Pack», og flere av de medvirket også i The Breakfast Club, som ofte sees i sammenheng med denne filmen.
David Foster komponerte musikken, inkludert dens soundtrack "St. Elmo's Fire (Man in Motion)" som ble fremført av John Parr. Sangen havnet på førsteplassen på den amerikanske Billboard-lista. Albumet til filmen ble nominert til en Grammy.
Handling
Filmen handler om en vennegjeng på syv som er i begynnelsen av 20-årene, og som nettopp har avsluttet studiene ved samme colleget. Nå møter de det som en av dem kaller "livet etter college". Og det er ingen dans på roser for alle. Det "evige vennskapet" i ferd med å slå sprekker. De unge menneskene får problemer med å leve opp til forventningene (både sine egne og samfunnets) i et miljø der lykken er jappe-rikdom, suksess og A4-familie.
Popularitet og økonomi
St. Elmo's Fire ble en moderat suksess i USA hvor den innbrakte 37,8 millioner dollar og havnet på en 23. plass over de mest innbringende filmene i USA i 1985.
Produksjonskostnadene var på $10 millioner.
Anmelderne
Den fikk blandet mottakelse av anmelderne, noe som gjenspeiles i at den har fått 44 % på Rotten Tomatoes.
Château de Tariquet
Château de Tariquet er et armagnachus. De har nesten 1 000 hektar vinmarker utenfor Eauze i Bas-Armagnac.
St. Elmo’s Fire (film)
Anmelderne
Den ble dårlig mottatt av Aftenpostens anmelder, som blant annet skrev: «''I et videre perspektiv kunne nok temaet vært interessant, men dette er bare blitt en rotet og meningsløs tenåringsfilm. Forsøk på å få frem komiske situasjoner mislykkes helt for Joel Schumacher, som både har skrevet og regissert. Vi får aldri chanse til å komme bak fasaden på de syv i klikken, og det de foretar seg interesserer ikke utenfor deres egen sirkel''». Filmsiden CINERAMA gav den terningkast fem i 2001.
Château de Tariquet
Historie
Château de Tariquet ble bygd i 1863. Familien Grasse kjøpte Tariquet i 1912, og huset er fortsatt i familiens eie. Fra 1972 er det Yves og Maïté som driver gården, etter at de tok over etter deres foreldre, Helene og Pierre. De produserer i dag både vin og armagnac, til sammen ca. 10 millioner flasker i året.
St. Elmo’s Fire (film)
Annet
Tittelen henspiller på et værfenomen som på norsk kalles Sankt Elms ild.
Château de Tariquet
Utvalg - armagnac
Hovedutvalg
Serien Color collection Alle tre er lagd 100% av druetypen folle blanche.
Serien Les Degrés Naturel
En serie cognacer som har blitt naturlig redusert til det alkoholvolumet de selges med. Alle disse er et begrenset opplag. Ingen tilsettingsstoffer er tilsatt.
Karafler
Utvalg - andre drikker
Vin
Aperitif
Michael Ezra
Michael Ezra Kato (født i 1973) som Michael Semakula er ugandisk forretningsmann og eiendomskonge.
Ezras enorme formue er ikke kjent, men han er kjent som en sportsentusiast og sportsfilantrop. Han gjør de fleste av sine forretninger fra Dubai. I 2008 ble hans alder oppgitt til 34 år.
I 2004 tilbød Ezra å kjøpe fotballklubben Leeds United for 60 millioner britiske pund, men tilbudet ble avslått. I 2008 kunne en Airbus-talsmann bekrefte at de hadde kommet til en «foreløpig avtale» med Ezra om salg av en privat Airbus A380 superjumbo, verdsatt til 260 millioner amerikanske dollar (før VIP-innredning). Ezra blir i så fall den andre privatperson i verden som bestiller en A380 til privat bruk. (Etter en prins fra Saudi Arabia).
Langeland skule
Langeland skule er en offentlig barneskole og den største i Stord kommune. Skolen har ca. 400 elever fordelt på klassetrinnene 1–7. Skolen var ferdig og ble tatt i bruk i 1968.
Skolen har eget musikkorps (brassband), Langeland skulekorps stiftet 1972.
Fylkesvei 101 (Vestfold)
Fylkesvei 101 (Fv101) i Vestfold gikk mellom Kanalkaia og Revet i Larvik. Veien var 0,4 km lang.
Før 1. januar 2010 gikk veien mellom Undersbo og Kanalkaia.
Ferio
Ferio er en ørken i det sentrale Senegal.
Fylkesvei 101 (Vestfold)
2019 ble veien del av fylkesvei 2984.
Hellenistisk jødedom
Hellenistisk jødedom var en bevegelse som eksisterte i den jødiske diaspora før beleiringen av Jerusalem i år 70 e.Kr. og som søkte å etablere en hebraisk-jødisk religiøs tradisjon innenfor hellenistiske kultur og språk. Det fremste litterære produktet som kom ut av jødedommen og den hellenistiske kultur var Septuaginta.
Hellenismen
De erobringer som Aleksander den store gjorde på slutten av 300-tallet f.Kr. spredte gresk kultur, språk og kolonisering over ikke-greske landområder og riker, inkludert Levanten, og førte til hva som karakteriseres som den hellenistiske tidsalder, som søkte å skape en felles eller en universell kultur i Aleksanders verdensrike basert på Athen på 400-tallet og 300-tallets f.Kr. (Se Perikles' tidsalder), sammen med en sammenblanding av kulturene i Midtøsten. Perioden er karakterisert av en ny bølge av gresk kolonisering som etablerte greske byer og kongedømmer i Asia og Afrika, den mest kjente byen er Alexandria. Nye byer ble etablert av kolonister som kom fra ulike steder i greske verden, og ikke fra en bestemt «moderby» (bokstavelig metropolis) som tidligere.
Denne synteserte hellenistiske kulturen hadde gjennomgripende innflytelse på jødenes skikker og praksis, både i Judea og i diaspora. Denne innflytelsen på jødedommen førte til hellenistisk jødedom hos jøder i diaspora som søkte å etablere en hebraisk-jødisk religiøs tradisjon innenfor hellenismens kultur og språk.
Det var en generell forringelse i forholdet mellom helleniserte jøder og andre jøder, noe som førte til at Selevkidrikets kong Antiokos IV Epifanes bannlyste enkelte jødiske religiøse ritualer og tradisjoner. Som følge av dette gjorde ortodokse jøder opprør mot deres greske overherre, og resultatet ble opprettelsen av et uavhengig jødisk kongedømme, kjent som det hasmoneiske kongedømme og som varte fra 165 f.Kr. og fram til 63 f.Kr. Den hasmoneiske familie førte til en borgerkrig, og det jødiske folket som ikke lenger ønsket å bli styrt av et hellenistisk dynasti sendte appell til Roma for intervensjon. Romerne kom erobret jødenes land og annekterte det, se den romerske provinsen Iudaea province.
På tross av situasjonen i Israel forble de kulturelle emnene uløst. Den viktigste saken som skilte hellenistiske og ortodokse jøder var anvendelsen av bibelske lover i en hellenistisk sammensmeltet kultur.
Innflytelsen til hellenistisk jødedom
Det mest betydningsfulle produkt fra kontakten mellom jødedommen og hellenistisk kultur var Septuaginta, en oversettelse av den hebraiske Bibelen til gresk, et arbeid som ble gjort en gang mellom 200-tallet og 100-tallet f.Kr. i Alexandria, foruten også de såkalte Apokryfer og pseudepigrafiske apokalyptisk litteraturen, eksempelvis Moses’ antagelse, Testamentene til de tolv patriarker, Baruks bok, Den greske Baruks apokalypse, og videre, datert til denne perioden. Viktige kilder er den jødiske filosofen Filon fra Alexandria, og den jødiske historikeren Josefus (hebraisk Yosef ben Matitjahu). På mange måter kan den kristne jøden Apostelen Paulus også regnes som hellenistisk i sin tenkning.
Filon fra Alexandria var en viktig trosforsvarer for jødedommen ved at han presenterte den som en tradisjon fra en ærverdig oldtid, og som langt fra var en barbarisk kult av en orientalsk nomadestamme. Jødedommens doktrine om monoteisme mente han hadde foregrepet grunnsetningene i hellenistisk filosofi. Filon kunne trekke på en jødisk tradisjon for gjøre metaforer av skikker som grekerne tenkte på som eksotiske eller primitive, slik som «hjertets omskjæring» i søken etter dydighet. Følgelig framhevet hellenistisk jødedom den monoteistiske doktrine (heis theos) og presenterte fornuft (logos) og visdom (sophia) som utstråling fra Gud. Filon er derimot ikke kjent som en utpreget jødisk filosof, nettopp for hans tilnærming til hellenismen, og han nevnes heller ikke Talmud.
Hva som særlig står igjen etter Filon er den allegoriske fortolkning, en lesemåte som forsøkte å avdekke tekstens skjulte dybdemening under overflatemeningen, noe som sto sentralt i hans pedagogiske fortolkning av jødedommens skrifter for grekere. Senere fikk denne metoden utbredt anvendelse hos de kristne kirkefedrene, Klemens av Alexandria og ikke minst dennes elev Origenes. Ved å tolke Det gamle testamente allegorisk kunne det tilpasses et rent kristnet budskap. Også Augustin av Hippo benyttet seg av den allegoriske metode.
Nedgang
Spesielt velutdannede og lærde jøder var tiltrukket av gresk språk, filosofi, vitenskap og astrologi. De ønsket å søke ut av isolasjonen og de aksepterte konvertitter til jødedommen. Mange hedninger var tiltrukket av jødedommen for dens etiske verdier og dens monoteisme. Jødene assimilerte gresk vitenskap, fornuft, filosofi til en universal visjon om En Gud, og en gud som var i alt. I tillegg til de hellenistiske jødene var proselyttene («en som kommer til»), betegnelse for de ikkejøder som sluttet seg det jødiske samfunn og som kunne følge alle reglene til Tora.
I tillegg var det mange ikkejøder, de såkalte gudsfrykterne, som ikke fulgte alle lovene, men i mange tilfeller fikk disse lov til å delta i synagogetjenestene, men på egne seter, slik også kvinner måtte. Dette spredte seg i en slik grad av ved Jesus' tid hadde Romerriket kanskje opp til 8 prosent av befolkningen som var «jødiske». I Alexandria, en by på en million innbyggere, var det 300 000 jøder. Kun to millioner jøder bodde i Israel. Romerne ga disse jødene utenfor Israel en anerkjennelse og juridisk status som først ble fjernet da kristendommen kom i maktposisjon.
Nedgangen for hellenistisk jødedom er uklar. Den kan være at den ble marginalisert av, absorbert inn i eller ble tidlig kristendom. Kristne forble en underavdeling av jødedommen for en tid. Selv Paulus lærte at Tora var en modell for oppførsel, men ettersom de utviklet forestilling om at medlemskap i deres fellesskap, likestilt med å akseptere Jesus, var samsvarende med frelse, fjernet de seg fra sin tilknytning til jødedommen. Apostlenes gjerninger rapporter hvordan Paulus foretrakk evangelisere samfunn som besto av proselyttene og gudsfryktere, eller samfunn som allerede var sympatisk innstilt for jødedommen. Paulus hadde bakgrunn innenfor fariseisk jødedom, og hele hans tenkning er fundert i Det gamle testamente, og for hans etikk. Det kommer til uttrykk gjennom hans overbevisning om Gud som alle tings skaper. Jødene hadde ingen klare tanker om livet etter døden eller oppstandelsen. For grekerne var det opprinnelig ikke noe evig liv om ikke også kroppen var med. Når grekerne først fikk høre om den kristne oppstandelsen, tenkte de at det måtte være den fysiske oppstandelsen, som de kjente fra før.
Ved å akseptere alle ikkejøder ble kristendom, foruten sitt budskap tilpasset gresk tankegang, også svært populære. De hellenistiske jødene overlevde fram til keiser Konstantin den store gjorde kristendommen til den offisielle religion, og da synes det som om hellenistisk jødedom falt i religiøs knip, hverken helt kristn eller helt jødisk, og forsvant deretter ut av historien. Men inntil da hadde vært en universal og populær bevegelse.
Syntetisk språk
Syntetiske språk er i morfologisk typologi språk der syntaktiske forhold i setningen i stor grad uttrykkes gjennom morfologi. I syntetiske språk er ordet en syntese ordets betydning og ordets funksjon/rolle i setningen. Ulike former for bøyings- og avledningsmorfemer kan knyttes til en ordstamme, slik at det enkelte ordet kan ha en kompleks oppbygging og inneholde mye informasjon. Et språk som ikke er syntetisk kalles gjerne for analytisk og slike språk uttrykker grammatiske forhold med egne ord (som preposisjoner) og med ordstilling som i mandarin og til dels i engelsk.
I et svakt syntetisk språk som norsk føyes f.eks. bøyningsendelsen -de til stammen lev(e) for å uttrykke at verbalhandlinga fant sted i fortid. Suffikset -lig føyes til stammen van(e) for å markere at ordet er et adjektiv.
Syntetiske språk kan rangeres på en skala fra svakt syntetiske (nær analytiske) språk til sterkt syntetiske (polysyntetiske) språk. I et polysyntetisk språk som grønlandsk kan innholdet i en hel setning uttrykkes ved tilføyelser til én enkelt stamme. Blant de amerikanske urbefolkningens språk er det mange polysyntetiske.
Som en grunnregel kan anføres at jo mindre syntetisk et språk er, jo mer avhengig er en av fast ordstilling i setningen. I det svakt syntetiske språket (moderne) norsk er det bare leddrekkefølgen i setningen «Mannen slo kona» som viser hvem som er offer og hvem som er overgriper. I det mer syntetiske norrøne språket er «Maðr sló konu» likeverdig med «Konu sló maðr», fordi bøyningsendelser viser hvilket ledd som er subjekt og hvilket som er objekt i setningen. I moderne norsk er formen av ordet sjelden avhengig av funksjon i setningen og kan stå som forskjellige ledd uten å forandres, mens i norrønt ble ordets funksjon i setningen gjenspeilet i ordets form. Norrønt er derfor et syntetisk språk, mens moderne norsk er svakt syntetisk.
Referanser
Lingva tipologio
Mother’s Milk
Mother's Milk er det fjerde albumet av Red Hot Chili Peppers. Det ble utgitt 22. august 1989 på EMI og ble produsert av Michael Beinhorn. Albumet har hittil solgt i to millioner eksemplarer og har dermed oppnådd platinastatus. Det ble laget musikkvideoer for sangene «Knock Me Down», «Higher Ground», «Taste the Pain» og «Good Time Boys».
Før albumet ble gitt ut døde gitaristen Hillel Slovak av en heroinoverdose, noe som fikk trommeslageren Jack Irons til å forlate bandet. De ble erstattet av trommeslager Chad Smith og gitaristen John Frusciante. Albumet skulle opprinnelig hete The Rockin' Freakapotamus, men etter Hillels bortgang ble det endret til Mother's Milk. «The Rockin' Freakapotamus» er i dag navnet på Red Hot Chili Peppers' fanklubb.
Ikke alt gikk enkelt under innspillingen av albumet. Vokalisten Anthony Kiedis skrev i sin selvbiografi Scar Tissue at John Frusciante og produsenten Michael Beinhorn ofte havnet i krangel om hvordan gitarspillet skulle låte. Gitarspillet er noe som bemerker albumet da lyden fra bassen og trommene, og spesielt Kiedis' stemme, nesten drukner i lyden fra gitaren. Dette høres tydelig i slutten på sangen «Nobody Weird Like Me».
Generelt lyder albumet ganske mye som stadiumrock fra 1980-tallet, noe som ikke ble aktuelt etter at bandet byttet produsent til Rick Rubin da de spilte inn Blood Sugar Sex Magik. Mother's Milk nådde 52.-plass på albumlista Billboard 200 og fikk gullstatus på midten av 1990-tallet.
Syltefjord kapell
Syltefjord kapell er en langkirke fra 1934 i Båtsfjord kommune, Troms og Finnmark fylke.
Trollspeilet (hørespill)
Trollspeilet er et norsk krimhørespill på fem episoder som gikk på NRK Radio i 2009. Stykket handler om en kvinnelig TV-reporter som får tilsendt en DVD, som viser en ung kvinne i fangenskap. Hun og journalistkollegaene kontakter politiet, som tar saken svært alvorlig. Regi er ved Else Barratt-Due. Stykket er basert på Tom Egelands roman med samme navn fra 1997.
Syltefjord kapell
Byggverket er i tre og har 60 plasser. Det ble bygget 1934 i Makkaur, revet og flyttet til Syltefjord i 1955.
Trollspeilet (hørespill)
Historien er inspirert av den amerikanske Zodiac-morderen.
Syltefjord kapell
Adkomst til stedet er via fylkesvei 891.
Denny Dias
Dias jobber som dataprogramvareutvikler og bor i Los Angeles.
Parthenini
Parthenini er en gruppe av sommerfugler som tilhører gruppen Limenitidinae i den store familien flikvinger (Nymphalidae). Gruppen består for det meste av store, kraftige arter. De er gode flygere og seiler gjerne på stive vinger. Disse sommerfuglene lever i Sørøst-Asia.
Utseende
Middelsstore til store, robuste sommerfugler med ganske lange, noe smale vinger. Vingene er brune med lyse bånd eller flekker, gjerne mørkere i den ytre delen. Vingenes ytterkant er bølgete.
Levevis
Larvene lever for det meste på busker og løvtrær. Limenitidinae er først og fremst skogsinsekter, og de voksne sommerfuglene holder deg mest mellom trekronene. De er gode flygere og har en karakteristisk flukt der de veksler mellom kjappe vingeslag og seilflukt med utstrakte vinger. Disse sommerfuglene er ikke av de ivrigste blomsterbesøkerne, derimot kommer de ofte ned til bakken for å drikke fra sølepytter.
Eksterne lenker
Limenitidinae
Australian Ice Hockey League
Australian Ice Hockey League (eller AIHL) er det høyeste nivået i Australias profesjonelle ishockeyliga. Den opererer i regi av det australske ishockeyforbundet.
Fossebrekke holdeplass
Fossebrekke holdeplass er en nedlagt holdeplass på Numedalsbanen ved Fossebrekke i Nore og Uvdal kommune i Buskerud. Holdeplassen ble åpnet den 1. juli 1929, to år etter åpningen av selve banen. All trafikk ble vedtatt nedlagt på Numedalsbanen mellom Rollag stasjon og Rødberg stasjon ved årsskiftet 1988/1989, noe som førte til en nedleggelse av holdeplassen.
Fossebrekke ligger 166,82 kilometer fra Oslo V og består av en kortere plattform i tre samt et mindre leskur. Fylkesvei 109 krysser for øvrig over Numedalsbanen ved Fossebrekke holdeplass.
Georg von der Gabelentz
Hans Georg Conon von der Gabelentz (født 16. mars 1840 i Altenburg i Tyskland, død 11. desember 1893 i Lemnitz) var en tysk lingvist og sinolog.
Liv og virke
Gabelentz studerte først rettsvitenskap men graviterte snart til lingvistikken. I 1878 ble han ekstraordinær professor i østasiatiske språk i Leipzig, men flyttet i 1889 til Berlin som professor i østasiatiske språk og allmen språkvitenskap.
Han var en grundig kjenner av et stort antall språk, men syslet vesentlig med kinesisk, japansk og mandsjuisk. Han utgav Zhou Dunyis metafysiske verk Taiji Tushuo (太極圖說) som Thai-Khi-Thu (1878) i tysk oversettelse, Chinesische Grammatik (1881), Confucius und seine Lehre (1888), Die Sprachwissenschaft (1891; 2. opplag 1901) med flere arbeider, mange av dem som artikler i Zeitschrift der deutschen morgenländischen Gesellschaft og Zeitschrift für Völkerpsychologie und Sprachwissenschaft.
Montsià
Montsià er et comarca i Catalonia, hvis hovedstad er Amposta.
Det grenser i nord til Baix Ebre, i øst til Middelhavet, i sør til Baix Maestrat, og i vest til Matarranya.
Montsià har 64 181 innbyggere og et areal på 735,37 km².
Kommuner
Montsià er delt inn i følgende 12 kommuner (municipis):
Porto (postavgift)
Porto er en avgift som betales til postvesenet som motytelse for befordring av en postforsendelse. Betalt porto bekreftes som regel med påsatt frimerke eller i form av avtrykk fra en frankeringsmaskin.
Gull (andre betydninger)
Gull er et grunnstoff.
Gull kan også referere til:
Dimetrodon
Dimetrodon var en kamøgle av ordenen Pelycosauria som levde i Nord-Amerika for 280-250 millioner år siden i perm-tiden. Dimetrodon var ikke en dinosaur, til tross for at mange ofte grupperer den som en, men hører hjemme blant de pattedyrliknende krypdyrene.
En dimetrodon ble omtrent 3,5 meter lang, og langs ryggen gikk det en stor kam som var støttet av lange utvekster av bein på virvelsøylen. Denne kammen (eller seilet som det ofte blir kalt) kan ha hatt en varmeregulerende effekt. Tennene var spisse og kjeven var kraftig, noe som er et tegn på at dimetrodon var en rovøgle.
Ferlo
Ferlo er en region i Senegals Ferioørken, som raskt blir avfolket på grunn av ørkenspredning. Det finnes to dyrereservater i Ferlo.
Ferlo Ferlo Ferlo Ferlo Феріо
Hamningberg kapell
Hamningberg kapell er en langkirke i tre fra 1949 i Båtsfjord kommune. Kirken har 140 sitteplasser.
Hamningberg kapell var det første kirkebygget som ble gjenreist i Finnmark etter nedbrenningen av store deler av fylket under krigen. Det lå tidligere et bedehus i bygden. Dette ble okkupert under krigen og brant ned i 1943, urelatert til den senere nedbrenningen av fylket.
Penger til å reise kapellet kom i hovedsak fra givere i USA, en bedehusforening i bygden samt andre private givere. Noe kom også fra det offentlige.
Innvielsen 12. juni 1949 ble gjort av fylkesprost Alf Wiig. Også prestene i Vardø, Sør-Varanger, Tana, Nesseby, Berlevåg og Båtsfjord deltok i seremonien.
Inventar
Altertavlen kommer fra det gamle bedehuset og viser Jesus i Getsemane. Bildet er malt av E. Wilsgaard.
Altersølvet ble gitt i gave til det nye kapellet fra «brøders hjælp», en gruppe svenske prester. Dåpsfatet er i tinn og kommer fra det gamle bedehuset, mens dåpsmuggen i tinn er en gave til den nye kirken.
I koråpnigen henger et husflidteppe som ble skaffet av penger gitt i gave fra en menighet i Brooklyn, USA.
Kirkeklokken kommer opprinnelig fra det gamle bedehuset.
Hovedstad
En hovedstad er den byen i en stat, eller en annen politisk enhet, der den politiske sentraladministrasjonen holder til. Hovedstaden er ofte, men ikke alltid, den største og viktigste byen i den aktuelle enheten.
Et land kan ha flere hovedsteder som i Sør-Afrika der parlamentet holder til i Cape Town, regjeringen i Pretoria, høyesterett i Bloemfontein og forfatningsdomstolen i Johannesburg. Statusen som hovedstad kan gå på omgang mellom flere byer.
Amsterdam er Nederlands hovedstad og økonomisk og kulturelle sentrum, mens regjeringen, nasjonalforsamling og høyesterett holder til i Haag.
Hovedstaden i Norge er Oslo. Norges Grunnlov § 68 fastslår at Stortinget skal møtes i rikets hovedstad om ikke spesielle omstendigheter krever noe annet.
Varmestråling
Varmestråling er elektromagnetisk stråling som er i termisk likevekt med omgivelsene ved en gitt temperatur. Den har en intensitet som varierer med frekvensen. Ved normale temperaturer inneholder den primært frekvenser i den infrarøde delen av det elektromagnetiske spektrum og er derfor usynlig. Dette gjelder for eksempel for strålingen fra en vanlig ovn. Økes temperaturen til flere tusen grader, blir den synlig som strålingen fra en glødelampe eller fra Solen.
Hovedstad
Hovedstaden har ikke eksistert i alle tider og samfunn. Middelalderens reisekongedømme var mye mer vanlig inntil moderne tid.
De ni største hovedstedene i verden
De ni største hovedstedene etter befolkningstall
Varmestråling
Alle varme stoffer eller legemer sender ut slik stråling. Graden av utstråling varierer fra stoff til stoff og varierer med temperaturen. Et svart legeme absorberer all stråling uansett frekvens og emitterer samtidig maksimalt med varmestråling som i dette tilfellet kalles sort stråling. Den kommer i alminnelighet fra elektroner som kan være mer eller bundne til atomer i materialet. Da stoffet eller legemet har en viss temperatur, betyr det at disse er i konstant bevegelse. Strålingen vil derfor ha et bredt frekvensspektrum i motsetning til linjespekteret fra atomer. Samtidig som denne emisjonen foregår, vil også elektronene absorbere stråling. Ved termisk likevekt må hver liten del av materialet emittere like mye stråling som den absorberer for at temperaturen skal forbli konstant. Dette er essensen av Kirchhoffs strålingslov som representerer den første lovmessighet som ble etablert for denne strålingen.
Historie
Basert på målinger av utstrålingen fra glødende platinatråder, kunne den østerrikske fysiker Josef Stefan i 1879 vise at intensiteten til varmestrålingen varierte med fjerde potens av den absolutte temperaturen. Fem år etterpå viste hans tidligere student Ludwig Boltzmann at denne lovmessigheten kunne forklares ved bruk av de termodynamiske lover for strålingen. Den kalles derfor for Stefan-Boltzmanns lov og er av stor praktisk betydning.
I 1893 viste den tyske fysiker Wilhelm Wien at variasjonen av intensiteten til den sorte strålingen ikke varierte uavhengig med temperatur og frekvens, men på en bestemt, sammenkoblet måte. Dette hadde som konsekvens at den mest intense bølgelengden alltid er omvendt proporsjonal med den absolutte temperaturen til strålingen, noe som stemmer med observasjoner. I dag heter dette Wiens forskyvningslov. Et par år senere brukte Wien denne innsikten til å foreslå en formel som skulle beskrive intensiteten ved alle frekvenser og temperaturer. Allerede året etter ble den bekreftet ved nøyaktige målinger for bølgelengder opp til 4 μm av F. Paschen som uavhengig hadde kommet frem til omtrent samme formel.
Strålingsintensitet
Intensiteten til strålingen sier noe om hvor kraftig den virker. Den er derfor et uttrykk for hvor mye energi den inneholder og hvordan den varierer med frekvensen ν til strålingen. Dette kan beskrives ved en spektrale energitettheten som man kan betegne med en funksjon uν som forventes å variere med temperaturen T. Energien i et lite volumelement dV innen et lite frekvensintervall dν kan dermed skrives som uν (T)dνdV. Denne energitettheten er antatt å være den samme overalt og gi samme intensitet i alle retninger. Det betyr at i et vilkårlig punkt med stråling, er intensiteten i en retning gitt ved en liten romvinkel dΩ proporsjonal med (cuν /4π)dΩ da strålingen består av elektromagnetiske bølger som beveger seg med lyshastigheten c.
Litt mer presist kan dette formuleres ved å betrakte et lite flateelement dA og stråling som kommer inn fra en retning dΩ som danner vinkelen θ med normalen til flatelementet. Derfor kan man skrive dΩ = dφsinθdθ hvor φ er den asimutale vinkelen. Energien av innkommende stråling fra denne retningen som går gjennom flateelementet, er da per tidsenhet lik med (cuν /4π)dνdΩdA cosθ fordi dA cosθ  er det effektive arealet til flateelementet som fanger opp strålingen. Her kalles
den spektrale intensiteten til varmestrålingen. Den fulle intensiteten finnes ved å integrasjon over alle frekvenser.
Man kunne også beskrive spekteret av strålingen ved bølgelengden λ = c/ν hvor c er lyshastigheten. Energitettheten ville da for eksempel være karakterisert ved en spektral funksjon uλ. Sammenhengen mellom de to spektralfordelingene er gitt ved at uλdλ = uν dν. Men da dλ =  (c/ν 2) dν, har man at uλ = (c/λ 2)uν. Alle spektrale ligninger forblir de samme. For eksempel er Bλ (T) = (c/4π)uλ (T) og tilsvarende for andre relasjoner.
Kirchhoffs lov
Veggen til det lukkede volumet eller hulrommet som inneholder varmestrålingen, har en viss konstant temperatur T når det er termodynamisk likevekt mellom strålingen og veggen. Den vil i alminnelighet både emittere stråling inn i hulrommet samtidig som den absorberer en del av strålingen i hulrommet og reflekterer resten når det ikke er noe lekkasje gjennom veggen. I alminnelighet er disse prosessene avhengige av frekvensen ν. Brøkdelen av den innfallende strålingen som blir absorbert, kan man kalle aν (T) < 1. Den reflekterte brøkdelen er da rν (T) = 1 - aν (T). Et sort legeme absorberer all stråling og har derfor aν (T) = 1.
Hvis man nå betrakter et lite flateelement dA i veggen til hulrommet, må dette stråle ut like mye energi som det mottar fra hver retning dΩ og for hver frekvens ν for at det skal være termodynamisk likevekt. Da den mottatte energien per tidsenhet nå er aν (T)Bν (T)dνdΩdAcosθ, må det samtidig emitteres per tidsenhet og i samme retning en like stor mengde energi. Den tilsvarende, spektrale energifluksen må derfor ha formen
hvor Iν (T) = aν (T) Bν (T) er den spektrale intensiteten eller emittansen til materialet i veggene. Den er direkte proporsjonal med absorpsjonsevnen til materialet. Desto mer energi et materiale absorberer, desto mer vil det emittere. Dette er det fysiske innholdet av Kirchhoffs strålingslov som nå er matematisk formulert.
I tillegg ser man fra denne argumentasjonen at den emitterte strålingen fra en flate varierer med cosinus til vinkelen som strålingsretningen danner med normalen til flaten. Dette er innholdet av Lamberts cosinuslov og kommer her automatisk ut som en konsekvens av termisk likevekt.
Et sort legeme vil derfor gi en emittert, spektral fluks Φν (T) = πBν (T) = (c/4)uν (T). Den totale fluksen er dermed Φ(T) = (c/4)u(T) og gitt ved energitettheten u(T) til den sorte strålingen. I det generelle tilfellet følger den totale fluksen fra integralet
Resultatet kan alltid skrives som ε(T)(c/4)u(T) hvor funksjonen ε(T) nå defineres som emissiviteten til legemet. For et grått legeme som har en frekvensuavhengig absorpsjonsevne a(T), er derfor ε(T) = a(T). Alternativt kunne man ha skrevet resultatet på samme måte som for et helt sort legeme, men da uttrykt ved  en effektiv temperatur Teff < T. Det har ofte mange praktiske fordeler.
Strålingstrykk
Fra Maxwells ligninger følger at elektromagnetisk stråling med en energifluks Φ utøver et trykk P = Φ/c på et flateelement som står normalt på fluksen. Dette gjelder både for absorpsjon og emisjon. Ved refleksjon av fluksen blir trykket dobbelt så stort. Danner normalen til flateelementet en vinkel θ med retningen til fluksen, blir trykket redusert med en faktor cosθ.
Totaltrykket er derfor P = u(T)/3. Dette er et fundamentalt resultat innen all strålingsfysikk. Selv om det er her utledet ved en klassisk beregning, viser resultatet seg også å være gyldig når varmestrålingen beskrives kvantemekanisk. Basalt er det en konsekvens av at fotonene er masseløse. Faktoren 1/3 skyldes at vårt rom har tre dimensjoner.
Termodynamikk
Betrakter man elektromagnetisk stråling i et volum V som er i termodynamisk likevekt med atomene i veggene med temperatur T, vil den være et termodynamisk system med T og V som tilstandsvariable. Den totale, indre energi tl lstrålingen er U(T,V) = Vu(T) hvor u(T) er dens energitetthet. En liten forandring dV av volumet vil forandre  entropien S(T,V) til strålingen med en tilsvarende liten størrelse gitt ved  som følger fra termodynamikkens første hovedsetning. Her er nå trykket til strålingen. Da nå dU = (dV)u + Vdu, følger det at
Koeffisienten til dV i det siste leddet, er (∂S/∂V)T. Entropien til strålingen er dermed ganske enkelt gitt som S(T,V) = Vs(T) med entropitettheten.
Videre følger det at (∂S/∂T)V = Vdu/TdT. Men nå er (∂ 2S/∂T∂V) = (∂ 2S/∂V∂T) som betyr at
Derfor må du/dT = 4u/T som ved direkte integrasjon gir hvor a er en ukjent konstant. Dermed har man også tettheten  av entropien til strålingen.
Adiabatisk ekspansjon
Under en adiabatisk forandring av volumet V til strålingen, vil per definisjon den totale entropien S(T,V) = Vs(T) forbli uforandret. Det betyr at VT3 er konstant ved en adabatisk volumforandring. Er volumet kubisk med en sidekant L, vil derfor temperaturen avta som 1/L ettersom L øker. Denne egenskapen ved strålingen ble benyttet av Wilhelm Wien ved utledningen av hans forskyvningslov som fastsetter bølgelengden for den mest intense delen av strålingen.
Samme fenomen ser man i temperaturen til den kosmiske bakgrunnsstrålingen som avtar ved Universets ekspansjon. Da Universet er et isolert system, er denne ekspansjonen adabatisk. Dets størrelse er gitt ved en skalaparameter som har verdien a = 1 i dag og var mindre tidligere. Da temperaturen til Universet er den samme som for bakgrunnsstrålingen som fyller det, har den avtatt som 1/a. Den var ekstremt høy like etter Big Bang og gjorde det først umulig at atomer kunne formes da fotonene i strålingen slo dem i stykker. Men etter at det hadde kjølt seg ned til 3000 K, begynte hydrogen og  heliumatomer å formes. Den kosmisk varmestrålingen ble dermed fri og fortsatte med å avkjøles som 1/a til at den i dag har temperaturen. Skalaparameteren til Universet var derfor da de første atomene ble dannet. Det var 380.000 år etter Big Bang.
UFC 110
UFC 110: Nogueira vs. Velasquez var et MMA-arrangement i regi av UFC i Sydney, Australia søndag 21. februar 2010. Dette vil bli UFC sitt første arrangement i Australia. Arrangementet ble holdt på en utradisjonelle tid slik at TV-sendingen kunne gå som normalt i USA.
Bakgrunn
En interim tungvekt tittelkamp var diskutert for dette arrangementet mellom Shane Carwin og Cain Velasquez, men ble kansellert da Carwins kone har termin kun dager før arrangementet. Senere ble det bekreftet at det blir en interim tittelkamp mellom Carwin og Frank Mir under UFC 111. I tillegg er en kamp mellom Rich Franklin og Keith Jardine diskutert. Senere ble det bekrefet at en tidligere annonsert kamp for UFC 108 mellom Antônio Rodrigo Nogueira og Cain Velasquez nå var planlagt som hovedkamp for UFC 110.
Dana White sa i et intervju etter UFC 106 at en tidligere annonsert kamp mellom Wanderlei Silva og Akiyama var usikker på grunn av skade og kunne bli erstattet av en kamp mellom UFC weltervekt tittelholder Georges St-Pierre og Dan Hardy, eller en kamp mellom Silva og Michael Bisping. Sistnevnt ble senere bekreftet, mens St-Pierre vs. Hardy ble arrangert for UFC 111.
En tidligere annonsert kamp mellom Nate Marquardt og Chael Sonnen ble flyttet til UFC 109. En forventet kamp mellom Chris Lytle og Dong Hyun Kim ble avlyst på grunn av en skade hos Kim. Billettene til arrangementet ble utsolgt den første dagen de ble tilgjengelig. Kampen mellom Elvis Sinosic and Chris Haseman skulle bli den første kampen i UFC mellom to australiere, men en skuldreskade satte Sinosic utenfor kampen. Ingen erstatter ble funnet, så kampen ble avlyst. I tillegg ble Ben Rothwell syk kort tid før arrangementet, så Anthony Perosh gikk inn som motstander for Mirko «Cro Cop» Filipović.
Bonuser
Utøvere ble tildet $50,000 bonuser.
Maren Ramskeid
Maren Olavsdotter Ramskeid (født 30. juni 1817 på Nordigard Heggtveit i Åsgrend, Kviteseid i Telemark, død 19?? i Amerika) er i ettertid kjent som en av kildene for Draumkvedet.