cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Klimaendring
Vegetasjonen
Endring av type, fordeling og dekning av vegetasjon kan oppstå på grunn en endring i klimaet. Noen endringer i klima kan føre til økt nedbør og varme, noe som resulterer i økt plantevekst og påfølgende lagring av luftbåren CO2. En gradvis økning av temperaturen i en region vil føre til tidligere blomstring og modning, noe som gir en endring i livssyklusene for andre organismer. Motsatt vil kaldere klima føre til at plantenes sykluser henge etter. Større, raskere eller mer radikale endringer, kan imidlertid under visse omstendigheter føre til stress på vegetasjon, rask plante tap og forørkning. Et eksempel på dette skjedde under kollapset av regnskogen i karbon, en utrydding som skjedde for 300 millioner år siden. På denne tiden dekket store regnskoger ekvatorregionene i Europa og Amerika. Klimaendringene ødela disse tropiske regnskogene, det oppstod en fragmentering av habitatene i isolerte «øyer» og forårsaket utryddelse av mange plante- og dyrearter.
Selv om dette er et felt med mange usikkerheter, er det forventet at i løpet av de neste 50 årene vil klimaendringene få innvirkning på mangfoldet av arter av trær, dermed vil det kunne skje en endring av fordelingen av treslag og sammensetningen av skog. Mangfold av skogens artsressurser gjør at potensialet for en art (eller en populasjon) til å tilpasse seg klimaendringer, samt fremtidige utfordringer som temperaturendringer, tørke, skadedyr, sykdommer og skogbrann. Imidlertid er ikke artene naturlig i stand til å tilpasse seg tempoet som klimaet endrer seg med, dermed vil økende temperaturer mest sannsynlig legge til rette for spredning av skadedyr og sykdommer, noe som skaper en ekstra trussel mot tær og livsformene som har sitt tilholdssted her. For å hindre disse problemene kan menneskelige inngrep avhjelpe utviklingen, for eksempel ved overføring av arter fra et sted til et annet.
Pollenanalyse
Pollenanalyse er studiet av moderne og fossilt pollen og sporer. Dette brukes til å utlede den geografiske fordelingen av plantearter, som varierer under ulike klimaforhold. Forskjellige grupper av planter har pollen med karakteristiske former og overflatestrukturer, og siden den ytre overflate av pollen er sammensatt av et meget elastisk materiale, motstår de forråtnelse. Endringer i type av pollen som finnes i ulike lag av sedimenter i innsjøer, myrer, eller elvedeltaer indikerer endringer i plantesamfunn. Disse endringene er ofte et tegn på et klima i endring. Som et eksempel har pollenanalyse blitt brukt til å spore endringer av vegetasjonsmønstre gjennom kvartære istider og spesielt siden siste istids maksimum.
Skydekke og nedbør
Fortidens nedbør kan estimeres i moderne tid på grunn av det globale nettverket av nedbørsmålere. Dekningen med målinger over hav og avsidesliggende områder er relativt sparsom, men ved å benytte interpolasjon, har satellitter gitt data for skyer og nedbør siden 1970-årene. Kvantifisering av klimatisk variasjon av nedbør i tidligere århundrer og epoker er mindre komplett, men tilnærmes ved proksydata i form av marine sedimenter, iskjerner, stalagmitter fra huler og årringer fra trær. I juli 2016 publiserte forskere tegn på økt skydekke i polarområdene, som tidligere var forutsakt av klimamodellene.
Klimatologiske temperaturer påvirker i vesentlig grad skydekke og nedbør. For eksempel i løpet av siste istids maksimum for 18 000 år siden, var den termisk-drevne fordampningen fra havene og inn på kontinentene lav, noe som forårsaker store områder med ekstrem ørken, også såkalt polarørkener (kalde områder, men med lite skydekke og nedbør). I kontrast til dette, var verdens klima våtere og med mer skydekke enn i dag nær begynnelsen av den varme atlantikum-perioden for 8000 år siden.
Estimert global nedbør over landområder har økt med cirka 2 % i løpet av 1900-tallet, selv om den beregnede trenden varierer om ulike tidsendepunkter velges. Beregningen er igjen kompliseres av El Niño-oscillasjonen. I tillegg kommer andre svingninger som større global nedbør over land i 1950 og 1970, enn det som kom senere 1980- og 1990-årene, til tross for den positive utviklingen i løpet av århundret samlet. Dessuten er det obeservert en svak generell økning i global avrenning via elver, samt gjennomsnittlig jordfuktighet.
Dendroklimatologi
Dendroklimatologi er analyse av vekstmønstre for årringer for å avgjøre tidligere klimavariasjoner. Brede og tykke årringer indikerer en fruktbar, vannrik vekstperiode, mens tynne, smale ringer indikerer en tid med lavere nedbør og ikke ideelle vekstforhold for treet.
Iskjerneanalyser
Analyse av isen i en kjerne boret ut fra en innlandsis som den antarktiske innlandsisen, kan brukes til å vise en sammenheng mellom temperatur og globale havnivåvariasjoner. Luften som en gang ble fanget i bobler i isen kan også avsløre CO2-variasjoner i atmosfæren i en fjern fortid, lenge før moderne miljøpåvirkninger gjorde seg gjeldende. Studiet av disse iskjernene har påvist betydelige endringer i CO2-konsentrasjonen over mange årtusener, og fortsetter å gi verdifull informasjon om forskjellene mellom gamle og moderne atmosfæriske forhold.
Dyr
Rester av biller er vanlig i ferskvann og landsedimenter. Ulike arter av biller har tendens til å forekomme under forskjellige klimatiske betingelser. Gitt at billeartenes genetiske sammensetningen ikke har endret seg vesentlig de siste årtusener, kan kunnskap om nåværende klimatiske betingelser for utbredelsen av de ulike artene brukes. Forekomst og omfang av døde biller i sedimenter kan si noe om klimatiske forhold i fortiden.
På samme måte har den store mengden av historiske fiskearter funnet å være en indikator for sammenheng med observerte klimatiske forhold. Endringer i primærproduksjonen av autotrofie organismer i havet kan påvirke marine næringskjeder.
Endret havnivå
Global havnivåøkning i det siste århundret har blitt beregnet ved hjelp av tidevannsmålinger samlet inn over lang tid fra mange stasjoner. Nylig har høydemålinger i kombinasjon med nøyaktige satellittbaner gitt en forbedret måling av de globale havnivåendringene. For å bestemme havnivået før det ble foretatt instrumentelle målinger har forskere datert korallrev som vokser nær overflaten av havet, kystnære sedimenter, marine terrasser, ooider i kalkstein, og landnære arkeologiske levninger. De dominerende dateringsmetoder som brukes er uranserier og karbondatering. Kosmogenisk radionuklidedatering blir noen ganger brukt til å datere terrasser som har gjennomgått et relativt fall av havnivået. På begynnelsen av pliocen var den globale temperaturen 1-2 °C varmere enn dagens temperaturer, men havnivået var 15-25 meter høyere enn i dag.
Klimaendringer de siste 1000 år
Rekonstruksjon av temperaturen på den nordlige halvkule de siste tusen år er basert på proksydata bestående av årringsanalyser, iskjerneprøver, sedimentprøver, og historiske nedtegnelser. Det ser ut til at temperaturen har vært noe høyere mellom 1050 og 1330 enn fra 1400 til 1900. Spesielt viser nedtegnelser at det i Vest- og Sentral-Europa har vært spesielt varmt i tiden rundt 1300. Fra Island har en nedtegnelser som indikerer milde temperaturer opp til slutten av 1100-tallet. I denne perioden skjedde også vikingenes kolonisering av Grønland og inuitenes bosetning på Ellesmereøya i canadiske Arktis.
Harde vintre fulgte fra 1450 til 1700; den lille istid. I denne tidsperioden var det stor utbredelse av is i Arktisk og utbredelse av isbreer opp til et maksimum uten sidestykke siden istiden. Den kaldeste perioden av den lille istiden på den nordlige halvkule var fra årene 1570 til 1730.
Analyser av temperaturer de siste 500 år tyder på fluktuasjoner over tre forskjellige tidsintervaller: En svingning på 15–35 år med spenn fra topp til bunnverdier på 0,3 ºC, den andre svingningen på 50–100 år med en amplitude på 1,0 ºC over Nord-Atlanteren, og den tredje global svingning på 100–400 år med temperaturforskjell på 0,75°C. Den første har sammenheng med El Niño – sørlig oscillasjon og Pacific–North American teleconnection pattern (PNA), den andre skyldes svingninger i den thermosaline sirkulasjonen og den tredje synes å ha sammenheng med atmosfærens dynamikk.
De observerte klimaendringene de siste århundrene er ikke fullt ut forstått. Det finnes mange forklaringer, og sannsynligvis er det også flere enn én faktor som har spilt inn. Noen faktorer er naturlige, andre menneskeskapte, og spesielt aerosoler kan ha begge årsaker. Klimaendringer de første 30 årene av 1900-tallet ser ut til å være drevet av kraftigere global vindsirkulasjon. Det oppstod en kraftig økning i styrken til vestavindene over Nord-Atlanteren, det samme med de nordøstlige passatvindene, sommermonsunene i Sør-Asia og vestavindene på den sørlige halvkule.
Markerte klimaendringer har skjedd i Nord-Atlanteren i forbindelse med den positive fase av den nordatlantisk oscillasjon. Denne var for det meste negativ mellom 1930 og 1970, men returnerte etter 1980 til den hovedsakelig positive fasen (som ga sterkere vestlige luftstrømmer), som også dominert de to første tiårene av 1900-tallet. Vintrene 1995 til 1996 og 1996 til 1997 avbrøt imidlertid en serie av milde vintre i Nord-Europa.
En tror også at endrigner av atmosfæresammensetningen kan ha spilt en rolle, spesielt at redusert vulkansk aktivitet etter 1914 kan ha spilt en rolle for global oppvarming tidlig på 1900-tallet. Senere vulkanutbrudd som El Chichon i mars 1982 og Mount Pinatubo i juni 1991 gå økt interesse for å undersøke dette. Imidlertid er dette fremdeles dårlig forstått, spesielt fordi det foreligger få godt observerte tilfeller. På samme måte er bidraget fra aerosoler også kompleks og ikke noe en har sikker kunnskap om.
Noter
<references group="lower-alpha"/>
Elise Christie
Elise Christie (født 13. august 1990) er en britisk skøyteløper som konkurrerer i kortbaneløp. Hun representerte landet sitt under Vinter-OL 2014 i Sotsji, der hennes beste individuelle resultat var nummer 7 på 1000 meter.
Mineralogi
Mineralogi er læren om mineralene, som igjen er byggestener for bergartene. Mesteparten av jordskorpa består av de bergartsdannende mineralene kvarts, feltspat, kalkspat, dolomitt, glimmer, pyroksen og hornblende. I tillegg inneholder bergarter også aksessoriske mineraler som utgjør et par prosent. Noen mineraler finnes i sin rene form, eksempelvis kvarts og glimmer, men nesten alltid er de blandet sammen til bergarter hvor egenskapene må utledes gjennom mineralogisk analyse av de enkelt-mineraler bergarten består av. Mineralogisk analyse kan også brukes til å identifisere bergarter, eksempelvis ved Streckeisens klassifikasjonssystem.
Hardhet
Mineralene kan enkelt klassifiseres ved sin hardhet:
Det er verdt å merke seg at denne skalaen ikke er lineær. Diamant er cirka 10 ganger sterkere enn Korund, mens Feltspat er cirka dobbelt så sterkt som Apatitt.
Mineralogien kan i tillegg klassifiseres etter ulike skjemaer for å beskrive bergartene. Disse metodene avhenger av hvilke typer av bergarter som vi analyserer: Sedimentære, metamorfe eller vulkanske.
Liste over vulkaner i USA
Dette er en liste over vulkaner i USA.
Lommelegen
Lommelegen er et nettsted tilknyttet det norske selskapet Aller Media AS. Lommelegen.no tilbyr helseinformasjon og -tjenester via Internett (et helsenettsted). Selskapet Lommelegen AS ble etablert i Oslo i 1999. Tilbudet til publikum består av et søkbart artikkelregister om helse, sykdom, samliv og seksualitet og en svartjeneste der publikum kan få svar av leger og legespesialister. Legene ved nettstedet har besvart mer enn 40 000 spørsmål. Medisinsk ansvarlig er allmennlege Brynjulf Barexstein. Elisabeth Lofthus er produktansvarlig og redaktør. I 2006 ble selskapet en del av Aller Internett, nåværende Aller Media AS.
Hage
En hage eller have er et avgrenset, innhegnet jordstykke. Det dreier seg om å stenge husdyr ute eller inne, eller å avgrense et areal i et urbant miljø. En hage er et beskyttet, inngjerdet område forbeholdt en bestemt bruk, eller utvalgte brukere.
Ordet blir ofte brukt i sammensetninger som sier noe om bruken av arealet: Havnehage (innhegning for hest), kyrhage, kalvehage m. fl. Kontakt med andre kulturer har også gitt oss begreper som steinhage (Zen-inspirert) og vinterhage. I en barnehage «dyrker» man barn, (eller barna er vernet mot trafikk etc). Kolonihage og botanisk hage er andre former.
Frukthagen ble ofte samtidig tilleggsareal for høy, samtidig som ugresset ble lagt som kompost rundt røttene.
I urban sammenheng var villahagen ofte inngjerdet mot gate og naboer. Stakittgjerde var ingen hindring for en god prat, men nyttig hvis der oppsto krangel. Innafor var der orden, med blomstene i bed og gresset på plenen. Hadde man plass, sto gjerne et frukttre eller to der.
Større borettslag har ofte ingen hage, men et parklignende arrangement.
Kenya under Sommer-OL 1984
Kenya under Sommer-OL 1984. Sekstien sportsutøvere fra Kenya deltok i fem grener under Sommer-OL 1984 i Los Angeles. Det var sjette gangen Kenya deltok i et sommer-OL. Landet kom på 23.-plass på den uoffisielle medaljestatistikken med en gull- og to bronsemedaljer.
Struves meridianbue
Struves meridianbue var astronomen Friedrich Georg Wilhelm von Struves prosjekt for nøyaktig å bestemme jordens form og størrelse. Christopher Hansteen (Norge) og Nils Haqvin Selander (Sverige) bisto Struve fra 1845 til avslutningen i 1855. Arbeidet besto i å måle vinkler i et stort antall målepunkter (trigonometriske punkter), etablere 10 basiser for å få inn skala og beregne posisjoner i 13 målepunkter ved astronomiske observasjoner mot stjerner.
Målingene pågikk over 40 år. Det var et viktig vitenskapelig arbeid, og 34 av de opprinnelige målepunktene er i dag på UNESCOs verdensarvliste.
Oppmålingen
Oppmålingen omfattet trianguleringspunkter på 265 steder i tre land, Norge, Sverige og Russland (i dag ti land). Arbeidet startet i 1816 og ble ferdig 40 år senere, i 1855.
Punktene ligger langs en 282 mil lang bue som strekker seg fra Fuglenes i Norge (70º 40’11 N, 22º30 Ø), over Norrbottens län i Sverige, gjennom Finland, en russisk øy i Finskebukta, ned gjennom Estland, Latvia og Litauen og videre inn i Belarus og Moldova for å slutte i Izmail (45º 20 03 N, 30º Ø) ved Svartehavet i Ukraina.
Resultatet ble den første nøyaktige målingen av en stor del av en meridian. Dette gjorde det mulig å regne ut jordens størrelse og var et viktig steg i forskningen om jorden og for konstruksjon av kart. Samarbeidet om Struves meridianbue ble et eksempel på internasjonalt vitenskapelig samarbeid. I dag benyttes GPS for tilsvarende formål (landmåling, kartproduksjon).
En del av verdensarven
Den 15. juli 2005 ble 34 av de opprinnelige målepunktene erklært av UNESCO å tilhøre verdensarven. Alle de nevnte punktene har en eller annen markering; et hull i fjellet, en jernbolt, ei steinrøys eller en obelisk. Oppføringa oppfyller de kulturelle kriteriene II, III og VI.
Poplar DLR-stasjon
Poplar DLR-stasjon er en stasjon på Docklands Light Railway (DLR) i Poplar i London. Den ligger i kollektivsone 2.
DLR's hoveddepot ligger ved stasjonen.
Jessica Kooreman
Jessica Kooreman (født 14. august 1983) er en amerikansk skøyteløper som konkurrerer i kortbaneløp. Hun representerte landet sitt under Vinter-OL 2014 i Sotsji, der hennes beste individuelle resultat var nummer 4 på 1000 meter.
Gjess
Gjess (Anserini) er en gruppe med mellomstore til store andefugler (Anseriformes) i andefamilien (Anatidae). Gruppen består av to slekter med tilsammen 17 arter. Dette er arter med en naturlig utbredelse i Eurasia, Nord-Amerika og på Hawaiiøyene. De fleste er trekkfugler, som hekker på høye breddegrader og overvintrer på lave breddegrader. Hvor langt fuglene trekker varierer imidlertid ganske mye mellom artene. Arten som finnes på Hawaiiøyene trekker ikke og er stedbunden. Utenom hekketiden lever de stort sett i flokk.
Det som skiller de to slektene visuelt er i hovedsak fjærdrakten. Svarte kontraster dominerer artene i slekten Branta, mens grått dominerer hos artene i slekten Anser. Det finnes også domestiserte former av gjess, kalt tamgås. Disse har ofte ei fjærdrakt som er nesten helt hvit eller i større grad domineres av hvitt.
Biologi
Gjess er mellomstore til store fugler, med tung kropp, semi-lang hals, flatt avrundet nebb og de korte, nedre ekstremitetene er plassert langt bak på kroppen. Det siste gjør at fuglene får en karakteristisk vaggende gange, og de beveger seg dårlig på marken. Til gjengjeld er kroppsformen strømlinjeformet i vannet og luften. Hannen kalles gasse, hunnen gås. Kjønnene er like og har det samme utseende året rundt, unntatt under myting.
Gjess er tilpasset vann og kalles også svømmefugler, fordi artene flyter lett og ikke kan dykke helt under, men i stedet dupper (stikker hals og hode ned i vannet) for å beite på den akvatiske vegetasjonen. Dette begrenser beiting til relativt grunt vann eller til steder der den akvatiske vegetasjonen vokser rikelig og høyt i vannet. Gjess er dyktige svømmere og har føtter med svømmehud mellom tærne, men tarsen (av la. tarsus) er lengre enn mellomtåen. Artene mangler dessuten svømmelapp på baktåen.
Inndeling
Inndelingen følger i hovedsak Birds of the World, med noen korreksjoner i gruppen Anserini i henhold til Ottenburghs et al. (2016). Norske navn på arter følger Norsk navnekomité for fugl og er i henhold til Syvertsen et al. (2008, 2017). Eventuelle benevnelser i parentes er kun midlertidige beskrivelser, i påvente av et offisielt navn.
Atferd
Gjess er svært flygedyktige trekkfugler. Under trekket flyr fuglene i en V-formet formasjon, for å spare energi. Det skjer fordi fuglene surfer på trykkbølgen (turbulens) som dannes av fuglen foran den i formasjonen. Fuglene bytter derfor på om å lede an, siden dette er den tyngste jobben. Mange av artene kan fly svært høyt under trekket. Stripegåsa innehar dyrerikets uoffisielle verdensrekord i høydeflyging for trekkfugler, 7 290 moh. Hawaiigås trekker ikke, men er en stedbunden for Hawaiiøyene.
Artene har en vegetarisk diett og lever normalt i livslange parforhold. Reiret bygges på bakken og eggene er hvite. De legger som oftest færre egg enn endene, men begge foreldre beskytter reiret og ungene. Gjess er territoriale bare i reirtiden.
Gås i Norge
Hvert år mellomlander titusenvis av gjess i Norge, under trekket mot hekkeplassene i nord, spesielt fra Nord-Trøndelag til Vesterålen. Disse fuglene beiter på innmark og gir bøndene store økonomiske tap. Mange ser ingen annen utvei enn å jage dem, men det er uvisst hvor effektivt det er. Forskere har nemlig antydet et fuglene kan evne å tilpasse seg.
Fem arter hekker på det norske fastlandet; dverggås, grågås, hvitkinngås, kanadagås og sædgås. I tillegg hekker kortnebbgås og ringgås på Svalbard. Det er dessuten gjort sporadiske observasjoner av polargås, rødhalsgås, snøgås, stripegås og tundragås på besøk i Norge, men ingen av dem hekker her.
Tamgås
Gjess ble trolig domestisert for omkring 3 500–3 100 år siden, i det området vi kaller den fruktbare halvmåne. I Vesten nedstammer tamgåsa i hovedsak fra grågås (A. anser) og bærer derfor den vitenskapelige betegnelsen A. a. domesticus, mens den asiatiske tamgåsa nedstammer fra svanegås (A. cygnoides) og kalles A. c. domesticus. Opp gjennom årene er det utviklet en rekke raser, som norsk hvit gås og italiensk hvit gås. Førstnevne var populær i Norge fra omkring 1927, men er nå svært fåtallig. Den hvite italienske rasen har i stor grad overtatt som produksjonsdyr.
I tillegg til nevnte tamgås har det også vært oppdrett av kanadagås, hvitkinngås, grågås og snøgås i Norge. Dette er fugler som til dels flyr fritt.
Skøyen
Skøyen er et strøk i bydel Ullern i Oslo. Strøket består både av næringsområder og boligbebyggelse, og er kanskje det som har hatt den sterkeste utviklingen på hele vestkanten de siste tiårene: Forvandlingen fra et industriområde til et moderne næringsområde startet på 1980-tallet.
Navnet fra gammelt av
Navnet kommer av Skǫðin. Første ledd er av ukjent betydning mens siste ledd stammer fra ordet -vin som betyr havnegang/beite/eng. Uttalen er Skøi med to adskilte stavelser.
Skøyen gård var først delt i to, Søndre og Nordre, siden i fire:
Dagens navn i området
Delområdet Skøyen består ifølge de administrative grunnkretser i Oslo kommune av: Amalienborg, Madserud, Søndre Skøyen og Sjølyst. I stor grad dekker strøket Skøyen også de nevnte områdene, selv om Sjølyst har et visst kjent navn på egen hånd. På Skøyen ligger også Skøyenparken.
Historie og utvikling
Det ble etterhvert boligbygging på de gamle gårdene, og kommunikasjon ble bygget ut. Skøyen stasjon på Drammenbanen åpnet i 1872, og trikkelinjen Skøyenlinjen ble forlenget fra Skarpsno til Skøyen i 1903.
Dagens Skøyen
Skøyen er i dag et moderne byområde, og er der det urbane Oslo begynner i vest. Det er mye moderne kontorlokaler og bilforretninger i strøket, samtidig som de gamle bygårdene er bevart. Per 2012 arbeider det mer en 10.000 ansatte i umiddelbar nærhet til stasjonsområdet, mens det pr 2016 er 21.000 ansatte totalt (innenfor grensene satt av Plan- og bygningsetaten).
India under Sommer-OL 2000
India under Sommer-OL 2000. Sekstifem sportsutøvere, førtifire menn og tjueen kvinner fra India deltok i 13 sporter under Sommer-OL 2000 i Sydney. India kom på delt 71.-plass med en bronsemedalje.
Ikast
Ikast er en stasjonsby i den nordlige ende av Ikast-Brande kommune i Midtjylland i Danmark. Byen har 15 662 innbyggere (2020) og ligger i Ikast Sogn.
Den tidligere romanske kirke i Ikast Kirkeby brente ned i 1904 og ble erstattet av den nåværende Ikast kirke, oppført i 1907 på samme sted.
Charlie Hunnam
Charles Matthew «Charlie» Hunnam (født 10. april 1980 i Newcastle upon Tyne, England) er en britisk skuespiller.
Hunnams første store rolle var som «Nathan Maloney» i Channel 4s dramaserie Queer as Folk. Etter denne rollen fikk han rollen som anarkisten «Daz» i den britiske filmen Whatever Happened to Harold Smith? i 1999. Etter disse to rollene søkte han lykken i Los Angeles. Etter en del roller spilte han i Abandon (2002) og Cold Mountain (2003). Han var gift med den amerikanske skuespilleren Katharine Towne fra 1999 til 2002.
Landsstyre
Et landsstyre er det høyeste beslutningsorgan i en organisasjon i tiden mellom møte i organisasjonens høyeste organ, som vanligvis blir kalt generalforsamling, landsmøte eller kongress. Mange organisasjoner har et sentralstyre, arbeidsutvalg eller presidium som står for daglig drift, mens landsstyret møtes sjeldnere for å ta stilling til viktige saker. Sammensetningen av landsstyrene kan variere; det kan f.eks. utgjøres av noen av følgende grupper: alle medlemmene av sentralstyret eller arbeidsutvalget, representanter (gjerne lederne) for regionale lag, landsmøtevalgte styremedlemmer, representanter for ungdomsorganisasjoner.
Tivoli (København)
Tivoli er en fornøyelsespark i det sentrale København, like over gaten fra sentralstasjonen. Den dekker et areal på 82 717 m².
Parken ble grunnlagt i 1843 av journalisten Georg Carstensen (1812–1857), og er anlagt på en del av det området som utgjorde vollene og vollgravene rundt Københavns gamle festningsanlegg. Den gang var området som anlegget lå og fremdeles ligger på, utenfor Københavns vesterport. Fornøyelsesparken ble stiftet som et aksjeselskap, og mange av aksjonærene var håndverkere som selv hadde vært med på byggingen.
Tivolis blanding av parkmiljø, konsertsal, restauranttilbud, kjøreattraksjoner (25 i antall) og opptredener har blitt brukt som forbilde for flere andre fornøyelsesparker. Med over tre millioner besøkende i året utgjør Tivoli et av Nordens fremste turistmål.
Tivoli eies av Tivoli ⅍, som er notert på Københavns Fondsbørs.
Historie
Da Tivoli åpnet første gang, het det Kjøbenhavns Tivoli og Vauxhall, oppkalt etter fornøyelsesparkene Jardin de Tivoli i Paris (som tok navn etter Tivoli utenfor Roma) og Vauxhall Gardens i London.
15. august 1943 feiret Tivoli sin hundreårsdag, og satte samtidig besøksrekord med 112 802 gjester på én og samme dag.
25. juni 1944 ble Tivoli bombet. Tyskerne hevdet at en dansk motstandsgruppe stod bak, men københavnerne visste at det var en gruppe fra Schalburgkorpset, kjent som Peter-gruppen, som hadde ødelagt Tivoli som hevn for bombingen av et dansk firma som produserte våpen til tyskerne. Tivoli fikk omfattende skader, blant annet brant konsertsalen og Glassalen ned. Den nye konsertsalen sto ferdig i 1956.
Teater
Friluftsteateret bygd i datidens historisme inspirert av kinesiske bygninger i 1874, arkitekt var V. Dalerup. Bygningen har inskripsjonen «Glæder fælles med folket» utført med kinesiske tegn. Sceneteppet er utformet som en utspilt påfuglhale, og det oppføres pantomimer av italiensk type som ble introdusert i Danmark av italieneren Giuseppe Casorti. Denne tradisjonen, som kan føres tilbake til den italienske Commedia dell'arte, holdes ved like i pantomimer med skikkelsene Cassander (den gamle faren), Columbine (hans vakre datter), Harlequin (hennes elsker), og – særlig populær blant de yngste i publikum – den dumme tjeneren Pierrot.
Attraksjoner
Den eldste og fremdeles mest kjørte attraksjoner på Tivoli er «Rutschebanen», en av verdens eldste ennå fungerende berg-og-dal-baner, bygd i 1914. Over en million passasjerer får hvert år oppleve denne klassiske turen. Rutschebanen stod opprinnelig i Pildammsparken i Malmö under den baltiske utstillingen tidligere samme år, men ble så montert ned og flyttet til Tivoli. Tivoli har fire berg-og-dal-baner. De tre andre er Dæmonen (uten gulv), Karavanen, (familievennlig) og Odinekspressen.
Haven har cirka 115 000 elektriske pærer i mange farger. De opplyser anlegget etter mørkets frembrudd. Tivoli fikk sine første radiobiler i 1926. Tivoli har også verdens høyeste karusell, Himmelskibet, som er 80 meter høy og ble innviet i 2006. Den ble bygd av det østerrikske firmaet Funtime.
Musikk
Komponisten Hans Christian Lumbye (født 1810 – død 1874) var Tivolis musikkdirektør fra 1843 til 1872. Lumbye var inspirert av Wienervalsens komponister som Johann Strauss d.e. og hans sønner, og ble selv kjent som Nordens Strauss- Mange av hans komposisjoner er inspirert av Tivoli, som f.eks. Tivoli Gondol Galop, Tivoli Skydebane Galop, Tivoli Damp Carousselbane Galop, Tivoli Bazar Tsching-Tsching Polka, Tivoli Salon Galop, Tivoli Theater Galop og Tivoli Cirkus Galop, Echo fra de gamle Guder paa Tivoli Øen (Efterklang af Olympen, Caprice) Galop, Tivoli Bazar Galop og Tivoli Hercules Tempel Galop. Tivoliorkesteret fremfører fortsatt mange av hans verker.
Tivoli har også sitt eget paradeorkester, Tivoligarden. Det ble stiftet i 1844.
Åpningstider
Tivoli har tradisjonelt hatt åpent i sommerperioden, fra midten av april til slutten av september. I 1994 åpnet Tivoli også til juleperioden. Hvert år siden da har der vært jul i Tivoli med juleutsmykninger og enkelte ekstra forlystelser – fra midten av november til 30. desember. I 2006 holdt Tivoli for første gang halloween-åpent i ti dager i skolenes høstferie.
Tidligere forlystelser
Listen er ikke komplett
Inngangspartiet mot Vesterbrogade
Inngangspartiet på Tivoli mot Vesterbrogade, som ble tegnet av Emil Blichfeldt sammen med Richard Bergmann i 1889–90. Opprinnelig hadde inngangspartiet en enkel treport og i en kort periode etter ble det oppørt en orientalsk portal tegnet av Vilhelm Dahlerup.
Sidebygningen til venstre er Apolloteatret som også er av arkitektene Blichfeldt og Bergmann. Bygningen ble totalskadet i 1945 i forbindelse med en tysk aksjon. Bygningen ble gjenoppført ved Ernst Kühn senere samme år,, men ble revet ca. 1970.
Sidebygningen til høyre inneholdt restauranten Wivel, senere Wivex. Bygningen gikk rundt hjørnet langt ned i Bernstorffsgade. Bygningen ble revet samtidig med Apolloteatret.
Bildet er en del av en serie fotografier fra København offentliggjort av Library of Congress i Washington, D.C. i 2008/2009. Bildet er fremstilt med en litografisk fototeknikk som Library of Congress kaller photochrom, er fra arkivene til Detroit Publishing Co. og er tatt mellom 1890 og 1900.
M (bokstav)
M, m er den 13. bokstaven i det latinske alfabetet og har fått sin utforming etter bokstaven My i det greske alfabetet. Den tilhører gruppen vi kaller konsonanter. I romertallene symboliserer bokstaven tallet 1000.
M i datamaskiner
Med Unicode blir stor M skrevet som U+004D og liten m U+006D.
ASCII-koden for stor M er 77 og for liten m er den 109. Binært skrives den 01001101 og 01101101.
Alternative representasjoner av M
Semaforflagg representasjon av M.
Varangerfestivalen
Varangerfestivalen er Nord-Norges største jazzfestival, og den største nasjonale jazzfestivalen nord for Molde. Festivalen har vært arrangert i Vadsø siden 1982 og arrangeres årvisst i uke 32. Varangerfestivalen presenterer i hovedsak musikere og artister fra Barentsregionen, med hovedvekt på norske, i konserter, klubber, jazzcruise med Hurtigruta, seminar, gateparade, billedkunst og egne barne- og ungdomsarrangementer.
Burislev Sverkersson
Burislev Sverkersson, eldre halvbror til Kol Sverkersson. Sammen med Kol utfordret han Knut Eriksson om kongsmakten i Sverige, og brødrene Burislev og Kol hadde et felles regime i årene 1167–1173. I realiteten var Sverige et delt kongedømme med tre konger.
Det er svært lite som er kjent om Burislev og Kol, bortsett fra de var sønner av kong Sverker den eldre. Kols mor var en ukjent frille, mens Burislevs mor var Sverkers andre hustru, Rikissa av Polen. Burislev fikk sitt navn etter sin morfar, den polske hertug og kong Boleslav III. Burislev nevnes i Vestgøtaloven som «Burisleph Konung» sammen med sin bror, men forsvinner deretter ut av historien i 1173. Burislev kalte seg for konge, men han er ikke tildelt noe kongenummer i den svenske kongerekken, så det har vært antatt at han i realiteten kun behersket Østergøtland.
Sofia Eriksdatter
Sofia Eriksdatter (født 1241, død 1286), også kjent som Sofia av Danmark, var dronning av Sverige.
Sofia var den eldste datteren av kong Erik Plogpenning av Danmark og Jutta av Sachsen. Hennes far ble myrdet i 1250 da hun og hennes yngre søstre, Agnes og Jutta, var barn. Da faren ikke etterlot seg en mannlig arving ble hans brødre Abel av Danmark og deretter Kristoffer I av Danmark de neste konger av Danmark.
I 1261 ble Sofia gift med Valdemar Birgersson av Sverige i Jönköping som en del av Birger Jarls fredspolitikk mellom de skandinaviske kongedømmene. Sofia har blitt beskrevet som politisk interessert, en intelligent skjønnhet med en kvikk tunge.
Kongens affære med søsteren
I 1275 ble Valdemar avsatt av sin yngre bror Magnus Ladulås. Det ble sagt at nyheten om dette nådde dronningen mens hun satt og spilte sjakk. Hun skal da ha kalt hennes ektemanns brødre for «Magnus Kittlarböter» og «Erik allsintet»
Individuell plan
Individuell plan er et betegnelse som brukes om en plan som viser mål, ressurser og behov for personer som mottar offentlige tjenester i Norge. Formålet med planen er at brukerens behov settes i sentrum uavhengig av tilbud og tilbydere på tjenestesiden. Samhandling i forvaltningen er hovedutfordringen i samhandlingsreformen. Individuell plan er et verktøy som skal gi brukere som har behov for langvarige og koordinerte tjenester det tilbudet de har behov for. Ved å få alle som skal gi et tilbud (eksempelvis fastlege, fysioterapeut, hjemmehjelp etc.) til å utarbeide planene i samarbeid med bruker, søker man å sikre at det er lik forståelse for mål og behov, samt at det til enhver tid er noen som er ansvarlige for å tilby de tjenestene som planen forutsetter.
Brukeren har rett til å delta i å lage planen (se brukermedvirkning), men hovedansvaret for utarbeidelsen av planen ligger hos tjenesteapparatet.
Selv om tiltak eller ytelser er beskrevet i planen må det søkes om på vanlig måte. Planen er ikke en godkjenning av eksempelvis ytelser fra NAV.
Formålet med individuell plan
Hensikten med individuell plan er:
Sofia Eriksdatter
Kongens affære med søsteren
I 1277 reiste Sofia tilbake til Danmark og døde der i 1286. I 1283 hadde eksdronningen overdratt rettigheten til å fiske laks i Norrköping til Sankt Martins kloster i Skänninge og det er hennes donasjonsbrev som Norrköping har belagt i skrift for første gang, Norkøponge.
Sofia fikk følgende barn med Valdemar:
Individuell plan
Rett til individuell plan
Forskriften om individuell plan tilsier at de som har behov for langvarige og koordinerte helse- og/eller sosialtjenester, har rett til å få utarbeidet individuell plan. Pasienten/brukeren har rett til å delta i arbeidet med sin individuelle plan, og det skal legges til rette for dette. I tillegg kan pårørende delta i å utarbeide planen om brukeren ønsker dette.
Langvarige tjenester betyr at brukeren/pasienten vil trenge dem i et stykke tid fremover. Forskriften sier ikke noe om hvor lenge dette er. Koordinerte tjenester betyr brukere/pasienter som mottar ulike tjenester, og her er individuell plan et verktøy for å få disse til å henge sammen og gi et best mulig tilbud.
Planarbeidet
I utgangspunktet er det kommunen eller helseforetaket som har ansvaret for å starte arbeidet med individuell plan når brukeren har behov for langvarige og koordinerte tjenester. Brukeren eller pårørende kan også ta initiativet til å få utarbeidet en individuell plan. Både kommunehelsetjenesten, spesialisthelsetjenesten og sosialtjenesten vil ha plikt til at det blir satt igang et arbeid om brukeren krever dette. For brukeren kan det oftest være enklest å ta kontakt med fastlegen eller saksbehandler på NAV, da plikter de å videreformidle dette til riktig person.
Lovverk som hjemler retten til individuell plan
Retten til individuell plan ble hjemlet i helselovgiviningen i 2001 og gjelder for både kommunehelsetjenesten og spesialisthelsetjenesten. Etter dette har det skjedd endringer i pasientrettighetsloven, sosialtjenesteloven og NAV-loven.
Ikast-Brande kommune
Ikast-Brande kommune er siden regionreformen i Danmark i 2005-2007 en kommune i Region Midtjylland.
Største byer er Ikast og Brande. Allerede 15. november 2005 ble kommunestyret valgt med Carsten Kissmeyer fra Venstre som formann for sammenslåingsutvalget og ny borgmester.
En rekke borgere i Ikast kommune ønsket sammenslåing med Herning kommune i 2005, men ved nærmere undersøkelser dette året ble det konkludert at kommunen burde slås sammen med Brande og Nørre-Snede. I Klovborg sogn i Nørre-Snede kommune ble det holdt folkeavstemning 24. mai 2005 om en mulig inntreden i den nye Horsens kommune, men flertallet fulgte sin kommune inn i Ikast-Brande kommune.
Grønlandsk
Grønlandsk (på grønlandsk: kalaallisut, «grønlendernes språk»), er et eskimoisk-aleutisk språk som blir snakka av rundt 50 000 mennesker på Grønland, hvor det er det eneste offisielle språket. Det er i nær slekt med de andre eskimoiske språka, særlig med inuktitut, som blir snakka i Nunavut i Canada. Grønlandsk er et polysyntetisk og ergativt språk, som danner nye ord ikke med sammensettinger, men med avledning fra røtter med hjelp av (ofte flere) avledningsaffiks.
Dialekter
Det er tre grønlandske dialekter: nord-, vest- og østgrønlandsk. Vestgrønlandsk (kalaallisut) er den største, og blir snakka på mesteparten av vestkysten, inkludert i hovedstaden Nuuk. Skriftspråket bygger på vestgrønlandsk. Nordgrønlandsk (avanersuarmiutut eller inuktun) blir snakka rundt Qaanaaq og er en overgangsdialekt til inuktitut. Østgrønlandsk (tunumiisut) blir snakka rundt Tasiilaq og dialekten skiller seg mest fra de to andre; distansen fra vest- til østgrønlandsk kan være vel så stor som den vestover til inuktitut.
Fonologi
Grønlandsk har et veldig enkelt vokalsystem, med bare seks vokalfonemer, /i iː ɑ ɑː u uː/, som har lave allofoner foran uvulare lyder /ʁ q/.
Morfologi
Grønlandsk har to åpne ordklasser, substantiver og verb. Verba er delt inn i to klasser, intransitive og transitive; dette skillet er grunnleggende — ikke bare for syntaksen, men også for morfologien til verba. Grønlandske verb kongruerer med både subjekta og objekta sine, og de intransitive verba mangler fullstendig objektskonjugasjon. Grønlandsk har fire personer (første, andre, tredje og fjerde (refleksiv)), to numerus (singularis, pluralis; grønlandsk mangler altså dualis, som finnes i inuktitut), åtte modi, indikativ, interrogativ, imperativ, optativ, kausativ, partisipp, iterativ.
Substantiva er delt inn i to bøyingsklasser, en regelrett klasse (p-klassen, som har suffikset -p i relativt kasus), og en uregelrett klasse (up-klassen, som har suffikset -up). De siste hundre åra har flere og flere substantiver gått over fra up- til p-klassen. Denne overgangen har resultert i en egen overgangsklasse av substantiver som blir bøyd delvis etter up- og delvis etter p-mønsteret. Grønlandsk har åtte kasus — absolutiv, relativ, terminativ, ablativ, lokativ, ækvativ, instrumentalis og vialis. Substantiva blir bøyd i numerus, kasus, og person og tall for possessor.
Skriftspråk
Grønlandsk blir skrevet med det latinske alfabetet. Skriftspråket skiller seg fra skriftspråket til de andre eskimoiske språka blant annet fordi de fikk et standardisert skriftspråk relativt tidlig, nemlig ved Samuel Kleinschmidts standard fra 1850-åra. Denne rettskrivinga var gjeldende fram til 1973 og brukte blant annet en spesiell bokstav, ĸ|Kra (ĸ, Ux0138 i Unicode), for å markere glottal stop (IPA ). I den nye ortografien, som bedre speiler det moderne talespråket, blir glottal stop representert med bokstaven q. Man får et godt bilde av grønlandsk språkutvikling de siste 100 åra hvis en sammenligner en tekst skrevet etter ny og gammal rettskriving, for eksempel ved å sammenligne ei ny og ei gammal ordbok. Den nye rettskrivinga har innført konsonantassimilasjoner der det på tidligere språksteg var distinkt uttale.
Skriftspråket gir en god representasjon av det grønlandske språket.
Ordforråd
Som polysyntetisk språk bruker grønlandsk et relativt lite sett av røtter, men disse kan ved avleding danne svært mange ordformer. Dette kan være bakgrunnen til myten om at det på grønlandsk skulle være mange ord for snø. Grønlandsk har bare to forskjellige ord for snø, qanik (fallende snø) og aput (snø som ligger på bakken).
Persepsjon
Persepsjon innbefatter ervervelse, tolkning, utvelgelse og organisering av sanseinformasjon innen psykologi og kognitiv vitenskap. Metodene som brukes i studiet av persepsjon varierer fra grunnleggende biologiske eller fysiologiske tilnærmelsesmåter, via psykologiske innfallsvinkler til de ofte abstrakte «tankeeksperimentene» i åndsfilosofi.
Det finnes to hovedteorier om hvordan den perseptuelle utviklingen foregår hos mennesker, og begge teoriene tar utgangspunkt hovedsakelig i visuell persepsjon. De to teoriene har et motstridende syn på persepsjonell utvikling. Piagets kontruvistiske teori sier at menneskers handlinger er primære i forhold til persepsjon, mens i Gibsons økologiske teori er persepsjonen primær i forhold til handling.
Persepsjon og virkelighet
Mange kognitive psykologer mener at vi skaper en modell av hvordan verden fungerer mens vi beveger oss i den. Det vil si at mens vi objektivt sanser verden danner sinnet vårt representasjoner, og disse representasjonene er provisoriske (jf. i den vitenskapelige metode). Etter hvert som vi samler informasjon forskyver våre representasjoner seg. Abraham Pais refererer i sin biografi til imaginasjonens «esemplastiske» natur. I visuell persepsjon kan enkelte mennesker bokstavelig talt se at persepsjonene endrer seg i mentale sinnbilder. Andre som ikke har denne evnen til mental visualisering legger ikke nødvendigvis merke til denne «hamskiftingen» i det deres verden endrer seg. Den «esemplastiske» natur har blitt demonstrert eksperimentelt ved at et flertydig bilde har mer enn en tolkning på det perseptuelle nivået.
På samme måte som et objekt kan gi opphav til multiple persepsjoner, kan et objekt unnlate å gi opphav til representasjoner over hode: dersom representasjonen ikke har noen basis i personens erfaringer er det mulig at personen bokstavelig talt ikke persiperer det.
Denne forvirrende flertydigheten ved persepsjon utnyttes i menneskelige teknologier som kamuflasje, og også i biologisk likhetsvern, for eksempel hos påfugløyesommerfugler som har vinger med tegninger av øyne som fugler reagerer på som om de var øynene til et farlig rovdyr.
Kognitive teorier om persepsjon antar at det eksisterer stimulusfattigdom. Dette (med referanse til persepsjon) utgjør argumentet for at sanseinntrykk i seg selv ikke er i stand til å gi en entydig beskrivelse av verden. Sanseinntrykk fordrer «anrikning», som er den funksjon den mentale modellen fyller. En annen type teori er perseptuell økologi-innfallsvinkelen til James J. Gibson. Gibson avviste antakelsen om stimulusfattigdom gjennom å avvise idéen om at persepsjon grunner seg på sanseinntrykk. I stedet utforsket han hvilken informasjon som faktisk blir formidlet til persepsjonssystemene. Han (og de psykologene som arbeider innen hans paradigme) ga en beskrivelse av hvordan verden kunne bli spesifisert for en mobil, utforskende organisme via den lovformelige projiseringen av informasjon vedrørende verden inn i energimatriser. Denne spesifiseringen er en 1:1 kartoppføring av enkelte aspekter av verden i en perseptuell matrise. Gitt et slikt kart vil det ikke være behov for noen «anrikning» og persepsjonen er direkte.
Kit Pedler
Christopher Magnus Howard «Kit» Pedler (født 11. juni 1927, død 27. mai 1981) var en britisk medisinsk forsker, forfatter av generelle vitenskapelige emner og forfatter av science-fiction under navnet Kit Pedler.
Han var sjef for elektronmikroskop-avdelingen hos University of London hvor han ga ut flere avhandlinger. Pedlers første bidrag for TV var for BBCs Horizon.
I midten av 1960-årene ble han den uoffisielle vitenskapskonsulenten for Doctor Who. Han ble hyrt av Innes Lloyd i et forsøk på å få mer ekte vitenskap i historiene. Pedler skrev også historier for serien og han skrev blant annet sammen med Gerry Davis, som var manusredigerer. De hadde en interesse for problemene rundt det at vitenskapen forandret og kunne sette menneskelig liv i fare. Denne interessen førte til at de skapte cybermennene for historien The Tenth Planet.
Pedler skrev tre manus for Doctor Who. De het The Tenth Planet, The Moonbase og The Tomb of the Cybermen. Han skrev også utkastet til historiene The War Machines, The Wheel in Space og The Invasion. I årene mellom Pedlers og Davis' død sa Davis ofte at Pedler leverte gode ideer for historier, men at han ikke var en flink manusforfatter og derfor måtte Davis bidra mye til manuset, selv om han ikke alltid ble kreditert for arbeidet. Dette er umulig å bevise og dokumentasjon fra produksjonen av serien verken beviser eller motbeviser påstanden.
Pedler og Davis lagde og skrev serien Doomwatch for BBC. Serien gikk på BBC One over tre sesonger, fra 1970 til 1972, og handlet om en etat innen staten som jobbet for å unngå teknologiske og miljørelaterte katastrofer. Pedler og Davis bidro bare til de to første sesongene.
Pedler og Davis resirkulerte handlingen fra den første episoden, The Plastic Eaters, i boken Mutant 59: The Plastic Eater (1971).
Pedlers bok The Quest for Gaia ga praktiske råd rundt det å leve et miljøvennlig liv. Den var basert på James Lovelocks gaia-hypotese.
Pedler døde av et hjerteinfarkt i sitt hjem mens han holdt på med å produsere Mind Over Matter, en serie for Thames Television om det paranormale.
Han er gravlagt på All Saints' Church i landsbyen Graveney i Kent, hvor han bodde før han flyttet til Doddington.
Val Logsdon Fitch
Val Logsdon Fitch (født 10. mars 1923 i Merriman i Cherry County i Nebraska, død 5. februar 2015 i Princeton i New Jersey ) var en amerikansk fysiker ved Princeton University. Fitch mottok Nobelprisen i fysikk i 1980 for oppdagelsen av brudd mot fundamentale symmetriprinsipper i nøytrale K-mesoners henfall. Han delte prisen med James Cronin.
Fitch gikk på Gordon High School og begynte på Chadron State College, hvor han gikk i tre år før han ble tatt opp i U.S. Army i 1943. Senere graduerte han fra McGill University med en bachelorgrad i elektroteknikk i 1948 og fullførte en filosofisk doktorgrad i fysikk i 1954 ved Columbia University. Under andre verdenskrig var han en del av Manhattanprosjektet ved Los Alamos National Laboratory. Han arbeidet ved Princeton University.
Zeepipe
Zeepipe er et transportsystem for naturgass i Nordsjøen som går til Zeebrugge i Belgia. Rørdiameteren er. Systemet ble bygget ut trinnvis:
Mottaksterminalen i Zeebrugge er etablert som eget eierskap hvor Zeepipe-gruppen eier 49% og belgiske Distrigaz 51%. Terminalen drives som en integrert del av Zeepipe. Operatør Gassco AS.
Naturkatastrofe
Avdelingen for miljøgeologi, hydrologi og naturkatastrofer ved Institutt for Geofag ved UiO har et nært samarbeid med International Centre for Geohazards (ICG) på Norges Geotekniske Institutt (NGI). Sammen har disse institusjonene stor kompetanse innen analytisk og numeriske modellering og eksperimentelle metoder, og har omfattende praktisk erfaring med feltobservasjoner og forebyggende tiltak.
Naturkatastrofer i Norge
Vi har ikke hatt noen hendelser som kan betegnes naturkatastrofe i Norge i nyere tid. Imidlertid har naturskade rammet liv og eiendom. Noen kjente naturskader:
Slik skade omfattes ikke av private forsikringer. I stedet gir staten naturskadeerstatning.
John Nettles
John Nettles (født 11. oktober 1943 i St. Austell, Cornwall, England) er en engelsk skuespiller som er mest kjent for sin rolle som politietterforskeren Jim Bergerac i krim-serien Bergerac på 1980-tallet, og senere som Tom Barnaby i krimserien Mord og mysterier (Midsomer Murders).
Oppvekst
Nettles er adoptert av Eric og Elsie Nettles. I 1962 kom han inn på University of Southampton hvor han studerte historie og filosofi. Det var her han fikk smaken for teater og ble etterhvert tilknyttet Northcott Theatre.
Karriere
Nettles filmdebuterte i 1970 via en liten birolle i den britiske komedien One More Time. Han ble lagt merke til da han i perioden 1971-72 spilte rollen som Ian Mackenzie i den kjente britiske krigs-drama-serien Familien Ashton (A Family at War), som også var hans TV-debut. Etter det medvirket han i komiserien The Liver Birds (1972–74) og de to TV-filmene Arnhem: The Story of an Escape (1976) og TV-filmen The Merchant of Venice (1980).
Han fikk sitt store gjennombrudd i 1981 da han fikk hovedrollen som politimannen Jim Bergerac i krim-serien Bergerac, Han hadde rollen i 10 år. Serien gikk på TV i mange land (inkludert Norge). Etter dette hadde han noen mindre roller i div. TV-filmer, slik som Romeo & Juliet (1994) og The Hound of the Baskervilles (2002). Hadde på 1990-tallet bare noen gjesteopptredener i div. TV-serier, samt fortellerstemmen til noen dokumentarfilmer. Det kan også nevnes at han i 2001 hadde en gjesteopptreden i Med hjartet på rette staden, samt en gjesterolle i den britiske komiserien The Detectives (1993), hvor han returnerte som Jim Bergerac.