cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Tell Me the Story of Jesus
Norsk versjon
Den norske tittelen er «La meg få høre om Jesus» eller «Syng for meg sangen om Jesus» som den også kalles.
Michael Rogers
Michael Rogers (født 20. desember 1979 i Barham) er en australsk, tidligere profesjonell, syklist. Han ble profesjonell i 1999 på det italienske laget Mapei, som etter hvert ble Quick Step-Davitamon og Quick Step-Innergetic. I 2005 gikk han til T-Mobile Team og i 2011 gikk han til Team Sky, før han avsluttet karrieren i Team Saxo-Tinkoff.
Rogers var en bra temposyklist og ble verdensmester i temporitt tre ganger, i 2003, 2004 og 2005. I 2003 overtok han tittelen etter den opprinnelige vinneren, David Millar, som ble diskvalifisert for doping.
Han hadde også klatreferdigheter, og prøvde seg i sammendraget i Tour de France, med 9.-plassen i Tour de France 2006 som hjelper for Andreas Klöden som best.
I oktober 2013 vant han Japan Cup. I desember ble det annonsert at han hadde testet positivt for clenbuterol under rittet. Han ble suspendert, men 23. april 2014 erkjente UCI at den positive prøven sannsynligvis stammet fra forurenset kjøtt fra da han litt tidligere deltok i Tour of Beijing i Kina.
I 2014 vant han to etapper i Giro d'Italia og én i Tour de France.
Han la opp i april 2016 på grunn av hjerteproblemer.
Ørestad
Ørestad er et område i bydelen Amager Vest på Amager i København. Ørestad strekker seg over 5 km fra kanten av City til tett på Københavns Lufthavn og er 600 m bred på det bredeste sted. Bydelen består av fire kvarterer; Ørestad Nord, Amager Fælled, Ørestad City og Ørestad Syd. Områdets samlede areal er på 310 hektar.
Ørestad er bygget opp rundt Københavns Metro som har seks stasjoner her: Islands Brygge, DR Byen, Sundby, Bella Center, Ørestad stasjon og Vestamager. På Ørestad stasjon stopper dessuten regionaltog, Øresundstog og enkelte av IC-togene på strekningen mellom jernbanestasjonen på flyplassen og sentralstasjonen i København, Hovedbanegården.
Ideen med utbyggingen av Ørestad i fire kvarterer springer ut av en overordnet helhetsplan skapt i et samarbeide mellom danske KHR arkitekter og det finske arkitektkontoret APRT og er et resultat av en internasjonal arkitektkonkurranse avholdt i 1994.
Etter planen kommer Ørestad til å inneholde 60 % forretnings- og kontorbygg, 20 % boliger og 20 % øvrige bygg tilkultur, service, handel og institusjoner. Medio 2010 bor det ca. 5,500 mennesker i bydelen og dette tallet forventes å stige til ca. 20,000 i løpet av 20 år. Det forventes i fremtiden å være mellom 60,000 og 80,000 arbeidsplasser i Ørestad og ca. 20,000 studenter.
Danmarks Radio DR flyttet mot slutten av 2006 all sin virksomhet til Ørestad. DR Byen inneholder foruten radio og TV også et konserthus DR Koncerthuset.
Flere bedrifter og institusjoner har flyttet til Ørestad.
Ørestad Nord
Ørestad Nord avgrenses mot nord av Njalsgade, mot øst av Amagerfælledvej, mot syd av Grønjordsvej og mot vest av Ørestads Boulevard. Det er det mest utviklede av de fire kvarterene og springer ut av helhetsplanen av KHR arkitekter. Kvarteret er anlagt rundt et sentralt grøntområde, en landskapelig kanal og en nord-syd-gående kanal, Universitetskanalen. De eldste bygningene er Forbrugerstyrelsen og Københavns Universitet Amager (KUA) fra midten av 1970-tallet. Sistnevnte fikk i 2002 det første nybygget i kvarteret i form av en 40,000 kvm. bygning til Humanistisk Fakultet, umiddelbart øst for det eksisterende KUA. Siden er IT-Universitetet kommet til og DR flyttet i 2006 inn i det stort anlagte multimediehuset DR Byen.
Ørestads første boliger ble oppført i Karen Blixen Parken i 2004–06 og blant de i alt knapt 1,000 boligene i Ørestad Nord er nesten halvparten kollegieboliger i Tietgenkollegiet og Bikuben Kollegiet, som begge representerer særpreget arkitektur.
Ørestad Nord er sett ut til å være et europeisk kraftsenter innenfor nettverkssamfunnet med etableringen av Copenhagen Crossroads, som er en sammenslutning av private og offentlige virksomheter og forskningsinstitusjoner.
Amager Fælled-kvarteret
Dette kvarteret ligger syd for Ørestad Nord og avgrenses mot nord av Grønjordsvej, mot øst av Digevej og Nordre Digevej, mot syd av Vejlands Allé og mot vest av Amager Fælled. Den nordlige halvdelen vest for Ørestads Boulevard, er fredet rundt Grønjordssøen.
Kvarteret er det minst bebyggede av de fire og består inntil videre av 91 leiligheter og 55 rekkehus i bebygelsen Solstriben. Disse ble oppført i 2004-06. I tillegg finnes Psykiatrisk Center Amager som ble oppført i 2000–2001 som det første nybygg i Ørestad.
Etter år 2017 er det planen å bygge ut kvarteret vest for Ørestads Boulevard utfor Sundby metrostasjon og sykehuset. Denne delen av kvarteret får navnet Fælledbyen.
Ørestad City
Kvarteret er avgrenset mot nord av Vejlands Allé, mot øst av Fælleddiget og Kay Fiskers Vej, mot syd av Øresundsmotorvejen og mot vest av Center Boulevard. Området er kjent for utstillings- og kongresskomplekset Bella Center, som har ligget der siden 1975 og som siden har utvidet i flere omganger.
I 2001 sto kvarterets vartegn ferdig i form av det markante Ferring-høyhuset og i 2004 åpnet storsenteret Field's – begge ved Ørestad metrostasjon. Ytterligere 26 bygninger vil være oppført i kvarteret ved utgangen av 2011 og dette kommer i tillegg til Bella Center, Field's, et hotell, Ørestad Gymnasium og Ørestads første folkeskole. Hoveddelen av boligbebyggelsen er konsentrert rundt den sentralt beliggende Bypark.
Den polsk-amerikanske arkitekten Daniel Libeskind fremla i 2006 sin helhetsplan for det resterende store område av Ørestad City mellom Field’s og Center Boulevard: hotell-, opplevelses- og forretningskvarteret Ørestad Down Town. CABINN Metro-hotellet med 706 rom åpnet i 2009 og var inntil åpningen av Bella Sky-hotellet Danmarks største.
Det er anlagt vannkanaler langs Metroens linjeføring og det ligger grønne områder på Vestamager inndemning. Sommeren 2008 ble Byparken offisielt innviet.
Ørestad Syd
Ørestad Syd er området syd for Øresundsmotorvejen. Det vil bli oppdelt i to konsentrerte kvarterer: Det nordlige, rett syd for Øresundsmotorvejen, med hovedsakelig større kontorbygg og det sydlige kvarter med overveiende boliger, bestående av fire store nord-sydgående karrébebyggelser hver adskilt av let buede hovedgater: Skovrummet, Parkrummet og Kanalrummet.
Utbyggingen av Ørestad Syd ventes å være ferdigstilt 2025–2030. Per 2011 finnes det to boligkomplekser; Stævnen og 8TALLET lengst mot syd og det første store forretningsbygget, Rambølls domicil ved Øresundsmotorvejen, ble tatt i bruk i 2010. Likeledes ble etableringen av et større hotell- og forretningsomåde påbegynt i starten av 2008 under betegnelsen Copenhagen Towers, skapt i et samarbeide mellom arkitektfirmaene Dissing+Weitling og britiske Foster & Partners. Det 85 meter høye Crowne Plaza Copenhagen Towers-hotell åpnet 16. november 2009.
Lys jordhumle
Kjennetegn
Lys jordhumle er sort med to sitrongule bånd, et på brystet og et på bakkroppen. Bakkroppsspissen er hvit. Noen ganger er det første gule båndet redusert eller helt fraværende. Liten jordhumle kan forveksles med en rekke arter som mørk jordhumle (B. terrestris), Taigahumle (B. sporadicus), Kragehumle (B. magnus) og blåklokkehumle (B. soroensis). Men har normalt mer rufset pels og mer sitrongul pels enn mørk jordhumle. Liten jordhumle har lysere og kortere vinger enn taigahumlen og er større enn blåklokkehumla. Arten skiller seg fra kragehumlen som har bredere gule striper, og kragehumlens første bånd går mye lengre ned under vingeknutene enn hos liten jordhumle.
Størrelse
Målene kan variere, og særlig lengden er unøyaktig da bakkroppen kan trekkes sammen eller strekkes ut.
Dronninger: Lengde 18–21 mm, Vingespenn: 36–39 mm
Arbeidere: Lengde 9–16 mm, Vingespenn: 20–33 mm
Hanner: Lengde 14–16 mm, Vingespenn: 29–33 mm
Bolet
Lys jordhumle bygger nesten alltid sine bol nede i jorda i et musebol nede i en musegang. Men vi kan finne bolet på andre steder også, men det helt typiske er nede i jorda, og derfor har den fått navnet lys jordhumle.
Utbredelse
Vi finner lys jordhumle over hele Norge.
North Lincolnshire
North Lincolnshire er et administrativt distrikt med status som enhetlig myndighet i Lincolnshire i England. Det ligger på sørsiden av Humber, og består for det meste av jordbruksområder på begge sider av elven Trent. Administrasjonssenteret er Scunthorpe.
Distriktet ble opprettet 1. april 1996. Da grevskapet Humberside ble avskaffet ble distriktene Glanford og Scunthorpe, samt den sørlige delen av Boothferry, slått sammen. Distriktet dekker et areal på 846,31 km² og hadde 167 446 innbyggere i 2011.
19. etappe av Tour de France 2011
19. etappe av Tour de France 2011 var en 109,5 km lang fjelletappe. Den ble kjørt fredag den 22. juli fra Modane til toppen av L'Alpe d'Huez.
1. klatring (Col du Télégraphe)
1. kategori stigning etter 26,5 km.
2. klatring (Col du Galibier)
Utenfor kategori, stigning etter 48,5 km.
3. klatring (L'Alpe d'Huez)
Utenfor kategori, stigning etter 109,5 km.
Eksterne lenker
2011 Tour de France, Stage 12 to Stage 21
Liste over besøkende til Den internasjonale romstasjonen
Dette er en liste over besøkende til Den internasjonale romstasjonen i alfabetisk rekkefølge. Navnene til astronauter og kosmonauter som har vært bosatt på romstasjonen er i fet skrift. Astronauter uten flaggsymbol indikerer at personen var amerikansk statsborger ved utskytningen. Per 10. februar 2008 har 149 personer vært innom Den internasjonale romstasjonen.
Matematikk i norsk skole
Matematikk i skolen er et begrep som brukes for å omtale undervisning av matematikk i grunnskolen og i videregående skoler, både som eget undervisningsfag og som del av andre fag. Matematikk i skolen beskrives i læreplanen, og beskrivelsen skal være en mal for undervisningen.
Matematikk har vært et eget fagområde i norsk skole i over 300 år, og internasjonalt har faget også lange tradisjoner. I starten var det særlig fokus på regning, og i tidligere planer har også regning vært navnet på faget. Gjennom omfattende læreplanreformer i over 100 år har faget vært i konstant utvikling. Hver læreplan har sine hovedsatsingsområder for matematikkfaget. Normalplanen fra 1939 hadde arbeidsskoleprinsippet som en gjennomgående ide, mønsterplanen av 1971/1974 hadde mengdelære, mønsterplanen av 1987 hadde problemløsning, L97 hadde matematikk i dagliglivet og Kunnskapsløftet har grunnleggende ferdigheter i alle fag.
Den gjeldende læreplanen – Kunnskapsløftet – kom i 2006. I fagplanen for matematikk beskrives først formålet med faget i innledningen. Deretter gir planen en beskrivelse av hovedområdene i faget, timetall, grunnleggende ferdigheter, kompetansemål for de ulike trinnene, og til slutt retningslinjer for vurdering.
Historie
Matematikk har vært undervist i norsk skole i flere hundre år. Den første gangen matematikkfaget ble nevnt var i leseplanene fra 1604. De emnene som skulle undervises da var de fire regneartene, brøk, ligninger med en ukjent og grunnlaget for geometrien.
I 1739 kom den første skoleloven i Norge – den såkalte forordningen for skolene på landet – og denne loven sa at i alle skolene i Danmark og Norge skulle barna undervises i kristendom, lesing, skriving og regning. I 1827 kom loven om allmueskolene på landet, og i 1860 ble fast skole innført som den regulære ordningen. Noen år senere ble det første realgymnaset opprettet, og matematikken som fag ble ytterligere styrket.
Den første normalplanen for skolene på landet ble utgitt av Kirke- og undervisningsdepartementet i 1890. Denne planen ble avløst av normalplanen for landsfolkeskolen i 1922 og normalplanen for byfolkeskolen i 1925. Nå var fagplanene blitt betydelig styrket, og i planen for matematikk ble det understreket at tallene skulle anskueliggjøres for de yngste barna. Dette skulle en gjøre ved hjelp av steiner, knapper, pinner og lignende. Kulerammen skulle også bli brukt for å fortroliggjøre barna med tallene.
I Normalplanen av 1939 ble matematikkfaget redusert, og nå var det fokus på regning som et ferdighetsfag. I faget skulle barna lære å løse oppgaver som de fikk bruk for i dagliglivet på en rask og sikker måte. Planen ga også en omfattende konkretisering av hvordan oppgavene kunne gis en praktisk tilknytning. Planen for 1939 var preget av det såkalte arbeidsskoleprinsippet, og i matematikkfaget ga det utslag i at barna skulle gjennomføre mye selvstendig arbeid. De måtte også få oppgaver som krever handling.
Normalplanen av 1939 ble en plan som preget norsk skole i flere tiår, og hvis en ser bort fra forsøksplanene på 1960-tallet, ble ikke planen byttet ut før den nye mønsterplanen i 1974. Denne mønsterplanen kom først med en midlertidig utgave i 1971, og her fikk for alvor den såkalte «moderne» matematikken sitt inntog i norsk skole. En sentral del av dette var at barna skulle lære mengdelære. Den moderne matematikken ble sterkt kritisert, og da den endelige planen kom i 1974 var det meste av mengdelæren forsvunnet.
I Mønsterplanen av 1987 (ofte kalt M87) var problemløsing et sentralt moment i matematikkfaget. Matematikken skulle brukes som et verktøy til å løse praktiske oppgaver i et samfunn som stilte andre krav og som hadde andre tekniske hjelpemidler enn tidligere. Arbeidet i matematikk skulle også bygge på og videreutvikle elevenes kreative og skapende evner.
Den neste norske skolereformen for grunnskolen var Reform 97 (1997), og da var grunnskolen også blitt 10-årig. Barna skulle nå begynne på skolen det året de fylte 6 år. I Læreplanen for den 10-årige grunnskolen (ofte kalt L97) var matematikk i dagliglivet et nytt hovedemne i matematikkfaget. Fokus her var at en skulle ta utgangspunkt i problemer og situasjoner fra dagliglivet og la elevene utforske og oppdage matematikken. En sentral arbeidsmåte var prosjektarbeid. Matematikkplanen i L97 la større vekt på matematikkens historie enn noen tidligere plan.
Matematikk i de ulike trinnene
Den nåværende læreplanen for norsk skole kalles Kunnskapsløftet, og den ble innført i 2006. I forhold til den forrige planen er denne planen kortere, og den har klarere mål. Det er fokus på grunnleggende ferdigheter i alle fag, og det å kunne regne er en av disse grunnleggende ferdighetene. Matematikk i dagliglivet er forsvunnet som eget målområde, og matematikkens historie er også tonet sterkt ned. Planen sier lite eller ingenting om arbeidsmåter. Det er opp til hver enkelt skole og lærer å fastlegge. Kunnskapsløftet har formulert mål for hva elevene skal kunne etter 2., 4., 7. og 10. trinn. I tillegg er planene for videregående skole for første gang tatt med i samme læreplan som grunnskolens.
Småskoletrinnet (1.-4. trinn)
I småskolen er det sterkt fokus på tall og telling. Etter 2. trinn skal barna blant annet kunne telle til 100, og de skal ha utviklet varierte strategier for addisjon og subtraksjon av tosifrede tall. Barna skal også kunne kjenne igjen og beskrive en del geometriske figurer, og de skal kjenne til speiling og mønster.
På 4. trinn skal elevene bli enda bedre kjent med posisjonstallsystemet, og de skal kunne bruke både positive og negative tall, brøk og desimaltall. De skal også kunne den lille multiplikasjonstabellen, og de skal kunne kjenne igjen og beskrive ulike tallmønstre. De skal ha lært om flere geometriske figurer, både to- og tredimensjonale, og de skal ha lært en del mer om måling. De skal også kunne samle inn data og presentere dem i søylediagram og tabeller.
Mellomtrinnet (5.-7. trinn)
Når elevene er ferdig med 7. trinn skal de ha lært enda mer om tall og tallregning, og de skal også begynne å bli kjent med algebra. De skal kunne bruke regneark til å utføre enkle beregninger, og de skal ha blitt kjent med notasjonen for formler i regneark. I geometri skal de blant annet ha lært å bygge tredimensjonale figurer og tegne i perspektiv med ett forsvinningspunkt. De skal ha lært enda mer om måling og måleenheter, og de skal blant annet kunne bruke målestokk til å beregne avstander.
Barna skal også kunne planlegge og gjennomføre spørreundersøkelser, og de skal kunne beregne sannsynlighet i dagligdagse sammenhenger, spill og eksperiment.
Ungdomstrinnet (8.-10. trinn)
Når elevene er ferdig med ungdomstrinnet skal de kunne regne med hele tall, desimaltall, brøk, prosent, promille og tall på standardform. De skal også kjenne til primtall og kvadratrot. De skal ha lært en del algebra, og de skal blant annet kunne faktorisere enkle algebraiske uttrykk.
I geometri skal de nå også kjenne til Pythagoras' læresetning og formlikhet. De skal kjenne til en rekke geometriske figurer, og de skal kunne beregne lengde, omkrets, vinkler, areal, volum m.m.. De skal kunne bruke databaser til å søke etter statistiske data, og de skal kunne vise kildekritikk.
På ungdomstrinnet skal elevene også ha lært om funksjoner representert ved grafer, formler, tabeller og tekst.
Videregående skole
I videregående skole bygger en videre på kunnskapene fra grunnskolen i tall og algebra, geometri, statistikk, sannsynlighet og kombinatorikk, samt funksjoner og funksjonsdrøfting. I tillegg er økonomi og kultur og modellering nye emner. I det sistnevnte hovedområdet kommer også matematikkens historie inn.
Jæger – i krig med eliten
Boka ble utgitt som en spesialseksjon av avisa Politiken 16. september 2009. Samtidig forsøkte Forsvaret i Danmark å stoppe utgivelsen av boka. Den 21. september 2009 avviste Fogedretten å forby utgivelse av boka. Retten viste til at boka allerede var offentliggjort, men la samtidig til grunn «at Forsvarsministeriet havde sandsynliggjort, at bogen indeholder fortrolige oplysninger, som er omfattet af jægersoldatens tavshedspligt, og som skal hemmeligholdes af militære og sikkerhedsmæssige årsager og af hensyn til Danmarks forhold til fremmede magter, og at offentligheden derfor ikke skulle have adgang til at få indsigt i oplysningerne.»
Saken fikk opposisjonspartiene til å kreve en redegjørelse fra Danmarks statsminister, grunnet nye opplysninger vedrørende oppdrag til danske spesialstyrker i Afghanistan, som er kommet i offentlighetens lys pr. september 2009.
I en fortrolig orientering for den utenrikspolitiske nemnd i Folketinget 24. september 2009 understreket forsvarsminister Søren Gade sikkerhetsrisikoen, blant annet på bakgrunn av at en arabisk oversettelse var lagt ut på internett. Etter at det viste seg at oversettelsen var laget av en ansatt i den danske Forsvarskommandoen, påtok forsvarssjef Tim Sloth Jørgensen seg ansvaret for saken og den 4. oktober gikk han av.
Vanløse
Vanløse er en bydel i København med 37,115 innbyggere pr. 1. januar 2011. Bydelens utvikling skjøt fart etter at befestningen av København ble oppgitt i 1855, og ble ytterligere interessant for tilflyttere og forretninger etter at jernbanestasjonen ble opprettet i 1898. Etter at Vanløse ble innlemmet i København i 1901, hvor det var 1 010 innbyggere innenfor grensene, ble det utlyst en byplankonkurranse, som i grove trekk har gjort bydelen til hva den er idag.
Vanløse er Københavns minste bydel, og var frem til 1901 en del av Brønshøj, som sammen med Husum utgjør den nordlige grense. I øst og vest grenser Vanløse opp mot henholdsvis Frederiksberg og Rødovre, og Damhusengen og Damhussøen utgjør en naturlig skillelinje i øst og syd mellom Rødovre og Valby.
I dag fremstår Vanløse som et trafikknutepunkt med god forbindelse til resten av København via S-tog og Metro. I Vanløse bydel ligger S-togstasjonene Vanløse, Islev, Jyllingvej, samt stasjonene Flintholm og Grøndal, som "deles" med Frederiksberg. Således har Vanløse også to metrostasjoner; Flintholm, med overgang til Ringbanen og tog til Ballerup/Frederikssund og Østerport/Klampenborg, og Vanløse, som er endestasjon for metrolinjene M1 og M2.
Phulia
Phulia er en slekt av sommerfugler i gruppen hvitvinger. De lever i Sør-Amerika.
Utseende
Små (vingespenn 30-35 millimeter), smalvingede, hvite sommerfugler. Vingene har et noe redusert årenett. Forvingen er for det meste hvit, men med svarte flekker i spissen og langs ytterkanten. Bakvingen er hvit med mørke skjell (gråaktige hos hannen og brune hos hunnen) langs vingeårene. Den har en krumt bånd av små, pilformede, brune flekker. Undersiden ligner oversiden, men er mindre kontrastrikt tegnet.
Levevis
Disse artene holder til i fjellområder opp til 5000 meter over havet.
Verdenscupen i skiskyting 2011/12
Verdenscupen i skiskyting 2011/12 startet den 30. november 2011 i Östersund (Sverige) og ble avsluttet den 18. mars 2012 i Khanty-Mansijsk (Russland). Totalt inngikk 26 individuelle øvelser, fire stafetter og tre mix-stafetter i verdenscupen, herunder verdensmesterskapet i Ruhpolding (Tyskland). Magdalena Neuner (Tyskland) og Martin Fourcade (Frankrike) vant verdenscupen sammenlagt, førstnevnte for tredje gang.
Noen regelendringer ble iverksatt for sesongen: Strykingen av resultater, som hadde blitt avskaffet året før, ble gjeninnført. Hver utøver får nå strøket de to dårligste resultatene ved beregningen av sammenlagtcupen etter sesongslutt (mot strykingen av de tre dårligste resultater frem til 2010). I enkeltdisiplin-cupene ble ikke strykingen gjeninnført.
Phulia
Systematisk inndeling
Slektskapsforholdene mellom hvitvingenes delgrupper og slekter kan være avklart i ulik grad. Derfor kan endringer skje.
Eksterne lenker
Phulia
Verdenscupen i skiskyting 2011/12
Kjente utøvere som la opp etter sesongen, var Helena Ekholm (Sverige) og cupvinneren Magdalena Neuner.
Fotballklubben Bodø/Glimt
Fotballklubben Bodø/Glimt (stiftet 16. september 1916 som Glimt) er en norsk fotballklubb fra Bodø. Klubben spiller sine hjemmekamper på Aspmyra stadion. I 2020 ble klubben det første nordnorske lag som vant eliteserien i fotball for menn. Dette ble gjentatt i 2021, og klubben ble sjette lag til å vinne øverste divisjon to år på rad. Klubben ble cupmester i 1975 og 1993.
Klubben tok sølv i 1977 sin første sesong i eliteserien og spilte der fire sesonger. Klubben rykket opp igjen i 1993 og tok sølv også da. Klubben har deretter spilt i eliteserien med unntak av sesongene 2006, 2007, 2010, 2011, 2012, 2013 og 2017 da klubben spilte i 1. divisjon.
Historie
Ski- og Fotballklubben Bodø/Glimt ble stiftet i 1916. Fotballen ble introdusert relativt sent i Bodø. Nabobyer som Narvik og Mo hadde stiftet sine klubber tidligere. Men i 1916 fikk Bodø sitt fotballag da fotballklubben Glimt ble stiftet. Glimt var også klubbens navn i mange år, men det viste seg at en klubb i daværende Orkdal kommune allerede hadde navnet «Glimt», og dermed vedtok klubben navnet «Ski- og Fotballklubben Bodø-Glimt» på sitt årsmøte i 1948. Av denne grunn kaller mange bodøværinger Bodø/Glimt fortsatt bare for Glimt. «Ski- og»-delen av navnet ble vedtatt fjernet på årsmøtet 1987, etter at skigruppa hadde vært nedlagt i en årrekke.
Starten på noe stort
På 1930-tallet fikk klubben en ny glød. Glimt fikk flere inspirerende besøk fra trenere og spillere sørfra, en av disse var Lyns og landslagets storscorer Jørgen Juve. Samtidig innførte Glimt nye treningsmetoder og innendørsfotball i vinterhalvåret. De nye treningsmetodene bar frukter, første nord-norgesmesterskap ble vunnet i 1930. Fra 1930-tallet har Glimt vært i toppen av nordnorsk og fra 1970-tallet norsk fotball.
Nord-Norge får innpass – under tvil
Det er fotballklubber i Norge som har vunnet mer og som i større grad har satt sitt preg på norsk fotballhistorie enn Bodø/Glimt. Men det er ikke mange som i nyere tid har opparbeidet en slik status og blitt et slikt symbol og identitetsfaktor for en hel landsdel, dens innbyggere og næringsliv. Denne effekten kan kanskje også delvis tilskrives NFF som lenge nektet nordnorske lag å delta i cup- og seriemesterskapet.
En ny epoke startet i 1963, da nordnorske klubber for første gang fikk anledning til å delta i NM-cupen. I sin første sesong i cupen spilte Glimt seg helt fram til kvartfinalen. Glimt slo Norild 7-1 i første runde. De to neste rundene måtte Bodø/Glimt spille borte mot Nidelv og Rosenborg Ballklub, begge var topplag fra Trondheim og begge ble slått på Lerkendal stadion. I kvartfinalen mente mange at Glimt skulle ha hjemmekamp, men ble likevel satt opp med bortekamp mot toppklubben Frigg fra Oslo. Glimt ble slått 1–0 av Frigg på et fullsatt Bislett stadion. Dette var likevel for de fleste nordlendinger som å oppleve en ny frigjøringsdag. Etter kampen sto 300-500 nordlendinger, som tidligere ikke hadde latt sin røst høre i hovedstaden, igjen på Bislett og sang «Å, eg veit meg eit land, langt der oppe mot nord. Der eg gjerne er gjest, der mitt hjarte er fest.» Bodø/Glimt hadde bevist at nordnorske lag kunne konkurrere på toppnivå bare de fikk lov til å delta.
En forelskelse var skapt, Bodø/Glimt hadde inntatt de nord-norske hjertene. Siden har kjærligheten og båndene til tusenvis av nordlendinger i nord og sør bare utviklet seg og blitt forsterket. Bodø/Glimt er det eneste laget fra Nord-Norge som har deltatt i cupen i samtlige år. Fra 1963 da alle norske lag har hatt mulighet til å kvalifisere seg til deltakelse i cupen har Bodø/Glimt deltatt samtlige 46 sesonger, like etter følger Tromsø IL som har deltatt 41 ganger. Bodø/Glimt er forøvrig ett av tre nord-norske lag som har spilt i den øverste divisjonen. De to andre er Tromsø IL og Mjølner fra Narvik.
Nord-Norge, Glimt og toppserien
Først i 1972 fikk nordnorske lag anledning til å kvalifisere seg til allnorsk fotball. Delingen av norsk fotball før 1972 hadde nok delvis årsak i dårlige kommunikasjoner mellom nord og sør, men også en oppfatning i Norges Fotballforbund om et dårligere nivå på de nordnorske lagene. I tiden fram til 1972 ble Bodø/Glimt Nord-Norgesmester ni ganger.
Selv om nordnorske lag på papiret fikk delta i toppserien fra 1972 fortsatte Fotballforbundet forskjellsbehandlingen overfor de nordnorske lagene. Fra 1973 var det tre 2.-divisjonsavdelinger i Norge, to sørnorske og en nordnorsk. Seriesystemet var slik at de to vinnerne i de sørnorske avdelingene ble direkte kvalifisert til toppdivisjonen, mens vinneren av den nordnorske avdelingen måtte inn i en ekstra kvalifiseringsomgang med andrelagene fra sør-avdelingene. Dette merkelige kvalifiseringssystemet medførte at Glimt måtte – som avdelingsvinner – ut i kvalifisering både i 1974 og i 1975. Dette på tross av at Glimt ikke tapte en eneste seriekamp verken i 1974 eller i 1975. I 1975 ble Bodø/Glimt til og med Norgesmester og vant samtlige kamper i serien. I Fotballforbundets offisielle jubileumsbok ''Fotball! Norges Fotballforbund 100 år'', omtales seriesystemet slik: «Landsdelen hadde fått et svært så godt fotballag der hardtarbeidende lokale spillere var blandet med hjemvendte sønner med heltestatus som måtte overkomme ikke bare motstandere på banen, men også et dypt urimelig seriesystem. Urettferdigheten i dette beviste Glimt gjennom sine cup-prestasjoner». Først fra 1979 ble seriesystemet lagt om slik at alle kunne nå den øverste divisjonen på samme måte, uansett hvilken landsdel laget kom fra.
I 1976 klarte Bodø/Glimt å kvalifisere seg til toppserien etter å ha slått Odd Grenland 4–0 på Aspmyra og uavgjort 1–1 mot Lyn på Ullevaal. Som nyopprykket lag oppnådde Glimt seriesølv og cup-sølv i 1977. Lillestrøm tok begge gullmedaljene.
Glimt i nordlendingenes hjerter
Tiden på 70-tallet var et eventyr når det gjaldt engasjement og publikumsoppslutning. En ting var at Glimt med den hjemvendte utenlandsproffen Harald «Dutte» Berg i spissen sprengte sportslige grenser. Noe helt annet var stoltheten nordlendingene følte etter hvert som Glimt satte de sørnorske topplagene på plass. Kvartfinalekampen mot Viking i 1975 samlet 12 041 tilskuere på Aspmyra stadion i en by som da hadde knappe 30 000 innbyggere. Tilskuertallet er fortsatt det største på noe idrettsarrangement i Nord-Norge den dag i dag. Når det var kamp Aspmyra kom folk fra Finnmark, Tromsø, Lofoten og Rana i fly, busser, båter og privatbiler. Etter store kamper sies det at de to Bodøavisene solgte et par tusen aviser bare i Mo i Rana. VG og Dagbladet hadde fem-seks sider med stoff etter slike kamper.
Innsatsen for regional selvfølelse ble hedret av både nordlendinger og trøndere i 1975. Da fikk Glimt den trønderske hedersbevisningen Olavstatuetten av Trondheimsavisa Adresseavisen som dermed inkluderte Bodø i Midt-Norge. Nordland fylkeskommune delte ut sin kulturpris til cupmesterne i 1975. Den betydning Glimt hadde for nordnorsk selvfølelse blir oppsummert i Nordnorsk Kulturhistorie, bind 1 slik: «Bodø-Glimt var et regionalt anliggende, landsdelens felles symbol på at man hadde fått oppreisning og oppnådd likeverd» (s. 435-436).
Mørke år
Etter toppseriedebuten i 1977 spilte Bodø/Glimt fire sesonger før laget endte sist på 12.-plass og rykket ned i 2. divisjon i 1980.
1980-tallet var Bodø/Glimts mørkeste år. Klubben vekslet om å spille i 1. divisjon og den regionale 2. divisjonen. Bunnårene var i 1984-1985-1986, da Glimt spilte i 3. divisjon, mens lillebror Grand Bodø spilte i allnorsk 2. divisjon i 1985 og 1986. Lojaliteten til Glimt var imidlertid fortsatt stor, og det var flere tilskuere på Glimtkampene enn på Grands kamper i divisjonen over.
Et nytt superlag
Klubbens vandring i mørket sluttet i 1991 da Jan Muri overtok treneransvaret. Bodø/Glimt rykket opp fra andre- til førstedivisjon foran Grovfjord Idrettslag. I 1992-sesongen fikk Glimt Trond Sollied som spillende trener, klubben vant førstedivisjon og rykket opp til toppserien. I toppseriecomebacket i 1993 gjorde Glimt som i debuten i 1977. Klubben tok seriesølv og tok seg fram til cupfinalen. I motsetning til 1977-laget klarte imidlertid 1993-laget å vinne cupfinalen. Cupfinaleseieren satte punktum for tre fantastiske år, Glimt hadde gått fra andredivisjon til seriesølv og cupgull på tre år. En prestasjon som ingen har gjort før eller siden i norsk fotball.
Berg-og-dal-bane
1990-tallet ble en berg-og-dal-bane for Bodø/Glimt. Gode prestasjoner ett år ble gjerne fulgt opp med bunnstrid året etter. Dette var særlig gjeldende i 1994 og 1996 da Glimt fulgte opp seriesølv og -bronse med nesten nedrykk det påfølgende år.
Trenden fra 1990-tallet ser ut til å bli fulgt i det nye årtusenet. Dobbelt sølv i serie og cup bak Rosenborg i 2003 ble fulgt opp med kvalifiseringspill mot Kongsvinger IL Toppfotball i 2004. I kvalifiseringen tapte Glimt 0–1 på bortebane, men vant sikkert 4–0 hjemme på Aspmyra uken etter. Dermed vant Glimt sammenlagt 4–1 og beholdt toppserieplassen enda et år.
Året etter klarte ikke Glimt å levere varene godt nok, og endte på jumboplass i Tippeligaen. Nedrykket var et faktum etter 13 år i det gode selskap.
Målet for 2006-sesongen var opprykk til Tippeligaen, men selv om Glimt kjempet i toppen hele sesongen, endte de på 5.-plass etter en dårlig høstsesong. Til tross for en sterk stall og mange gode resultater, feilet Glimt ofte på bortebane og tapte avgjørende kamper mot topprivalene. Bodø/Glimt hadde også store økonomiske problemer i 2006, som i verste konsekvens kunne relegere klubben til 2. divisjon. Dette fikk sportslige konsekvenser da Glimt måtte selge to av sine beste spillere til opprykksrival Bryne midt i sesongen. At laget mistet toppscoreren Håvard Sakariassen og kapteinen Cato André Hansen, kan nok ha bidratt til den dårlige høstsesongen.
Før 2007-sesongen ble det orden på økonomien og klubben styrket stallen i alle ledd. Bodø/Glimt hadde en sterk start på 2007-sesongen og ledet serien lenge. På høsten kom klubben inn i en dårlig periode og tapte en rekke bortekamper. Til slutt endte Bodø/Glimt opp på en skuffende tredjeplass i serien, som likevel ga kvalifiseringsspill til Tippeligaen. Etter å ha slått Odd Grenland 4-2 over to kamper, ble det 12. november 2007 klart at Bodø/Glimt igjen skulle spille fotball på øverste nivå i Norge, som den første 1.-divisjonsklubben siden år 2000 som har klart å rykke opp gjennom kvalifiseringsspill.
Det ble et sterkt møte med Tippeligaen i 2008-sesongen, hvor klubben både slo Rosenborg 1-3 borte og endte på 4.-plass totalt. Igjen overrasket klubben de etablerte lagene som sammen med ekspertkommentatorer hadde dømt «nordlændingene» nord og ned foran sesongen. 2009-sesongen gikk ikke like bra, og Glimt rykket ned til Adeccoligaen samme år. Etter å ha spilt i nest øverste divisjon i tre år, rykket Glimt opp igjen i 2013. I Aasmund Bjørkans første sesong som hovedtrener i 2016 ble det nedrykk til nivå 2. Imidlertid ble det direkte opprykk til Eliteserien i 2017, en sesong der Glimt ble det mestscorende laget på nivå 2 i en sesong gjennom tidene. Kristian Fardal Opseth ble samtidig den spilleren med flest scoringer i en 1.divisjon-sesong gjennom tidene og Aasmund Bjørkan ble årets trener på nivå 2.
Første nordnorske seriemester
Foran 2020-sesongen hadde Glimt igjen solgt sentrale spillere, med kaptein Ricardo Friedrich og Håkon Evjen som de mest markante. Selv om Glimt hentet spiss Kasper Junker for en, for Glimt, rekordsum, så ble det ikke hentet inn åpenbare erstattere for disse. Selv med andreplassen fra sesongen før, så ble Glimt ikke nevnt blant favorittene i Eliteserien 2020. Glimt startet imidlertid sesongen forrykende, med 10 strake seire fra sesongstart. Glimt deltok i kvalifiseringen til Europaligaen 2020/21, der de vant klart de to første rundene. På grunn av pandemien ble kvalifiseringsrundene spilt som enkeltkamper, og Glimt fikk bortekamp mot AC Milan på San Siro i 3. runde. Glimt sjokkerte ved å ta ledelsen i kampen, mens AC Milan snudde til 3-2. Glimt hadde imidlertid store sjanser da de presset AC Milan hardt siste halvdel av 2. omgang. Glimt hadde imponert, og særlig Jens Petter Hauge gjorde seg bemerket med både mål og målgivende. Hauge ble kjøpt av nettopp AC Milan kort tid etter kampen på San Siro. Glimt tapte kun én kamp i Eliteserien 2020, i den 21. serierunden. Etter seieren over i den 25. serierunden, med 5 kamper igjen, var det klart at Glimt var den første nordnorske seriemester i allnorsk fotball. Glimt smadret en rekke rekorder i norsk eliteserie, deriblant flest seire (med 26 av 30) og flest scorede mål (103). Kasper Junker ble med 27 scoringer den med flest scoringer på en sesong på toppnivå for Glimt. Kjetil Knutsen ble igjen årets trener i Eliteserien, mens Philip Zinckernagel ble årets spiller. Sesongen ble dessverre preget av koronapandemien, og bare et svært begrenset antall publikummere fikk oppleve storspillet på Aspmyra.
«Dutte» og de andre
Klubben har fostret mange gode fotballspillere. Harald «Dutte» Berg er uten tvil den største, og kanskje den beste nordnorske spiller noensinne. Han spilte 390 kamper for Glimt, 200 kamper for Lyn, 43 landskamper og 4 sesonger (250 kamper) som profesjonell i FC den Haag i Nederland.
Spillere som Arne Hanssen, Terje Mørkved, Jahn Ivar «Mini» Jakobsen, Tom Kåre Staurvik, Ørjan Berg og Runar Berg og mange flere har også markert klubben. Alle disse har også spilt for Rosenborg og har bidratt til å bringe denne klubben til toppen i norsk fotball.
Stig Johansen ble den første spilleren som ble profesjonell i utlandet direkte fra Bodø/Glimt (til Southampton i 1996). Etter ham gikk unggutten Trond Fredrik Ludvigsen til Hertha Berlin i 2001 og Bengt Sæternes til Club Brugge i 2002. I 2020 gikk Håkon Evjen til AZ Alkmaar og Jens Petter Hauge til AC Milan.
J-feltet
J-feltet er den offisielle supporterklubben til Bodø/Glimt. Den har hatt andre navn tidligere, men fikk dagens navn i februar 2018.
Bilder av J-feltet fikk sterk internasjonal oppmerksomhet da J-feltet greide å smugle inn og vise fram mange ukrainske flagg under kampen mellom Bodø/Glimt og Celtic FC 24. februar 2022 for å vise støtte til Ukraina under Russlands invasjon av Ukraina 2022.
«Den Gule Horde»
Takket være det enorme engasjementet rundt Glimt på begynnelsen av 70-tallet, er supporterklubben til Glimt en av de første og mest tradisjonsrike i Norge. Klubben startet opp på begynnelsen av 70-tallet og fikk organiserte former i 1974, det var også dette året den første «lederen» for supporterne – Arnulf Bendixen – begynte å bruke en diger gul tannbørste som symbol for supporterklubben og Bodø/Glimt, tannbørsten har siden fulgt klubben i medgang og motgang. Den første tannbørsten fra 74 ble brukket i to på Brann stadion av en overivrig bergenser i kvartfinalen i 1976, børstehodet fra denne tannbørsten er nå utstilt på Nordlandsmuseet i Bodø.
I boken «Øyeblikkene vi aldri glemmer» fra 2003 skriver sportsjournalistene og fotballelskerne Arne Scheie og Otto Ulseth at Glimt var den fotballklubben som var først ute med å ha supportere: «Det var Bodø/Glimt som bragte den moderne supporterkulturen til landet, med vaiende tannkost – som Glimt-supporterne til dag dato er alene om – sanger og et enormt hav i en farge, i dette tilfelle gult. Da Glimt spilte cupfinale i 1975, fikk hele Norge for første gang se hvordan en klubbs tilhengere skal kle seg ut og oppføre seg. Supporterne fra Bodø var den første tilhengerskaren som ble en del av selve laget som spilte kampene. Det ble snart umulig å forestille seg Glimt i viktige kamper uten dette gule, syngende, vaiende koret på tribunen».
Glimt i sør - GLIS
Glimt i sør er Bodø/Glimts supporterklubb i den sørlige delen av Norge. GLIS ble offisielt stiftet i 1993 og er en egen uavhengig supporterklubb som er registrert i Brønnøysundregistrene med eget organisasjonsnummer. Medlemmene møtes for å se kamper sammen, gjerne på Champ Sportsbar i Oslo, og arrangerer bussturer til bortekamper på Øst- og Sørlandet. Supporterklubben har per 1. august 2022 litt over 450 registrerte medlemmer.
Cupmestre for Bodø/Glimt
1975: Jon Abrahamsen, Tor Eriksen, Einar Kolstad, Odd Bjørn Kristoffersen, Trond Tidemann, Arild Olsen, Harald Berg, Jacob Klette, Ove Andreassen, Arne Hanssen, Terje Mørkved, Sturla Solhaug og Trygve Nygård, Truls Klausen.
1993: Rohnny Westad, Ola Haldorsen, Trond Sollied, Charles Berstad, Andreas Evjen, Runar Berg, Tom Kåre Staurvik, Tommy Hansen, Aasmund Bjørkan, Bent Inge Johnsen, Harald Martin Brattbakk, Tor Arne «Totte» Aga, Petter Solli, Thor Mikalsen, Ivar Morten Normark.
Seriemestre for Bodø/Glimt
2021: Nikita Haikin, Joshua Smits, Marius Høibråten, Fredrik Bjørkan, Brede Moe, Alfons Sampsted, Sigurd Kvile, Vegard Kongsro, Morten Ågnes Konradsen, Brynjar Johnsplass, Elias Kristoffersen Hagen, Hugo Vetlesen, Vegard Leikvoll Moberg, Patrick Berg, Ulrik Saltnes, Sondre Brunstad Fet, Joel Mvuka, Mattias Käit, Gilbert Koomson, Erik Botheim, Ola Solbakken, Victor Boniface, Lasse Nordås, Sondre Sørli, José Santos, Mats Pedersen.
Bodø/Glimt i Europa
Bodø/Glimt har spilt i europeiske turneringer i 9 ulike sesonger. Debuten kom i 1976 i Cupvinnercupen mot. I sesongen 1994/95 slo Glimt i Cupvinnercupen. I 2021/22-sesongen kvalifiserte Glimt seg for første gang til europeisk gruppespill med deltagelse i Conference League, og gikk hele veien til kvartfinalen i turneringen. I 2022 spilte Glimt for første gang gruppespill i Europa League. <!--
Oppsummert per turnering:
Den følgende tabellen viser Bodø/Glimts plassering på koeffisient-rangeringen til UEFA (per 22. desember 2022):
Spillere med landskamper for Norge
Listen inkluderer spillere som fikk landskamper mens de var i Glimt, eller spillere som startet sine seniorkarrierer i Glimt, men som først fikk landskamper på et senere tidspunkt. En spiller som Harald Martin Brattbakk er f.eks. ikke med.
1Spilte ingen landskamper i Glimt-perioden.
Bodø/Glimts totale poenghøst i øverste divisjon
Oppdatert etter 2019.
Bodø/Glimt er på 14.-plass på tabellen over lagene med flest poeng over alle år i toppserien, den såkalte maratontabellen. Bodø/Glimt kunne imidlertid først kvalifisere seg til eliteserien i 1972, mens lagene sør for Nordland hadde muligheten fra 1963.
Aheu Deng
Aheu Deng (født 28. november 1986) er en skjønnhetsdronning og modell fra Sør-Sudan.
Deng vant tittelen Miss Earth som representant for Sør-Sudan i 2009 under den årlige internasjonale skjønnhetskonkurransen. Aheu snakker fem forskjellige språk. Deng ble ratifisert av Guinness World Records for rekorden som verdens høyeste skjønnhetsdronning noensinne. I 2010 begynte Deng en verdensturné som omfattet reiser til Asia, Europa og Sør-Amerika som talsmann og aktivist for sørsudansk uavhengighet fra Sudan. Hun arbeider også aktivt for flere forskjellige veldedige organisasjoner som fremmer bevissthet rundt miljø.
Maracanã (Pará)
Maracanã er en kommune i delstaten Pará i nordregionen av Brasil.
Rolf Kjøde
Rolf Kjøde (født 1959) er en norsk teolog som var generalsekretær i Normisjon fra 2003 til 2014. Han kom fra en stilling som internasjonal leder i samme organisasjon, og gikk til jobb som leder for Kurs– og oppdragsvirksomheten ved NLA Høgskolen. Kjøde er førstelektor ved NLA og underviser i de teologiske programmene.
Tidligere har han jobbet som rektor ved Lagets Bibel- og Evangeliseringssenter, Hald i Mandal. Før det jobbet han som studentprest i Bergen, også da for Laget.
Xkcd
xkcd, noen ganger benevnt XKCD, er en nettegneserie startet i 2005 av den amerikanske fysikeren Randall Munroe. Tegneseriens undertittel beskriver den som «en tegneserie om kjærlighet, sarkasme, matematikk og språk». Munroe sier på nettsiden at tegneseriens navn ikke er et akronym, men «bare et ord uten noen fonetisk uttale».
Temaene i tegneserien varierer fra betraktninger om livet og kjærligheten til innsidehumor om matematikk, programmering og vitenskap. Noen striper har enkel humor eller popkulturelle referanser. Selv om den har en rolle-besetning med strekmenn, figurerer både landskap, grafer og intrikate matematiske mønster slik som fraktaler. Nye striper legges ut tre ganger i uken, henholdsvis på mandager, onsdager og fredager.
Munroe har gitt ut tre bøker som er en spin-off fra serien. Den første boka ble publisert i 2010 og het xkcd: volume 0 og inneholdt et utvalg med striper fra nettsiden hans.
Boka What If? som han utga i 2014, er basert på bloggen hans med samme navn. I bloggen svarer han på uvanlige spørsmål om vitenskap fra leserne på en humoristisk måte, men likevel solid forankret i vitenskap. What if seksjonen av nettstedet blir oppdatert med nye artikler fra tid til annen. Boka hans Thing Explainer fra 2015 forklarer vitenskapelige emner kun ved hjelp av de 1000 mest vanlige ordene i engelsk språk. En fjerde bok How To som er beskrevet som «en fundamentalt uhjelpsom selvhjelps-bok» er planlagt utgitt 3. september 2019.
Historie
Som student tegnet ofte Munroe grafer, kart og kamper mellom strekmenn i margen på skolebøkene sine, ved siden av å løse matematiske problem som ikke var en del av undervisningen. Omtrent på samme tid som han ble uteksaminert fra universitetet hadde haugen med kladdebøker blitt for stor og han startet å scanne inn bildene.
xkcd begynte i september 2005 da Munroe bestemte seg for å scanne inn tegningene sine og publisere dem på sin personlige nettside. Ifølge Munroe har ikke tegneseriens navn noen spesiell betydning og er kun et tilfeldig valgt ord på 4 bokstaver uten en fonetisk uttale, noe han beskriver som «en verdsatt og omhyggelig voktet entitet i settet med 4-bokstavers ord». I januar 2006 fikk tegneserien sitt eget nettsted, laget i samarbeid med Derek Radtke.
Mai 2007 fikk tegneserien stor oppmerksomhet når den laget et geografisk kart over en rekke nettsamfunn. Diverse nettsteder ble tegnet som kontinenter, som hver hadde en størrelse tilsvarende deres egen popularitet, og lagt i nærheten av andre nettsteder med lignende tematikk. Dette ga xkcd andreplassen på avisen Syracuse Post-Standard sin liste over nylig populære nettsteder. I 2008 var xkcd stor nok til å forsørge Munroe og Radtke finansielt gjennom salg av flere tusen T-skjorter per måned.
19. september 2012 ble «Click and Drag» publisert, som hadde et panel som kunne utforskes ved å klikke på og dra innholdet. Det utløste en umiddelbart positiv respons på sosiale medier og nettforum. Det storre bildet som var benyttet i panelet målte 165,888 bildepunkter i bredde og 79,822 bildepunkter i høyde. Munroe beskrev den i etterkant som «kanskje den mest populære jeg noensinne publiserte på internett», og rangerte den blant sine personlige favoritter.
Tegneserie-stripen «Time» ble publisert ved midnatt 25. mars 2013 (østkyst-tid). Stripen ble oppdatert hvert 30. minutt helt frem til 30. mars, hvor den gikk over til å bli oppdatert hver time, noe som fortsatte i totalt 4 måneder. Bildene var konstruert som intervall-bilder i en lengre fortelling, med mouseover tekst som opprinnelig sa «Vent på det.», som senere ble forandret til «LØP.» og som ble forandret til «Slutten.» 26. juli. Fortellingen bebynte med en mann og ei dame som bygger et stort sandslott på en strand og som deretter begir seg ut på et eventyr for å utforske havets mysterier. Den 26. juli ble det lagt til en tekstboks med teksten «Slutten». Tasha Robinson i nettavisen The A.V. Club skrev følgende om tegneserie stripen: «... den formen for intrikate eksperimenter som får folk til å komme tilbake til XKCD, som på sitt beste ikke er en tegneserie-stripe, men en ide-fabrikk såvel som en delt opplevelse». Cory Doctorow omtalte «Time» 7. april i en kort artikkel på nettstedet Boing Boing, hvor han sa at tegneserien hadde forbedre seg betraktelig. Stripen som totalt besto av 3099 panel ble avsluttet den 26. juli 2013 og ble fulgt opp med en blog post som oppsummerte reisen. Stripen vant Hugo prisen i kategorien for beste grafiske historie i 2014.
Rundt 2007 tegnet Munroe alle stripene på papir, som han så scannet og behandlet på et nettbrett. I 2014 begynte han å bruke et digital tegnebrett av merket Wacom/Cintiq for å tegne stripene, i likhet med mange andre tegneserie tegnere. Ved siden av benyttet han en laptop for programmerings-oppgaver.