cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Bønes kirke
Kirken på Bønes ble reist etter mange års kronerulling blant befolkningen på Bønes. Fra slutten av 1970-tallet til begynnelsen av 90-tallet økte befolkningen på Bønes med rundt 8500 innbyggere, fra et utgangspunkt på 500 mennesker. Området sognet da til Storetveit kirke, men det oppstod et lokalt ønske om egen kirke på Bønes. Dette var ikke inne i Bergen kommunes planer før tidligst i 2010, og det ble derfor tatt private initiativ for å få bygget en kirke. En byggekomité ble nedsatt i 1994, og i 1996 kunne man starte byggingen. Kirken ble vigslet av biskop Ole D. Hagesæther 7. desember 1997, og Bønes ble eget sokn 1. januar 2002.
Den 6. desember 2009 ble andre byggetrinn av Bønes kirke offisielt åpnet.
Gudstjenester holdes normalt hver søndag.
Mauritz Hansens gate (Oslo)
Mauritz Hansens gate (1-5, 2-8 ) er en meget kort gate i Oslo. Den går mellom Pilestredet og Welhavens gate parallelt med Parkveien. Den fikk sitt navn i 1864 og er oppkalt etter forfatteren Mauritz Hansen (1794–1842).
Lyngveien
Lyngveien finnes en rekke steder i Norge:
Nowra (New South Wales)
Nowra er en by i New South Wales i Australia. Byen ligger i South Coast-regionen 125 kilometer sør for delstatshovedstaden Sydney. Den er det administrative senteret for lokalstyret City of Shoalhaven. Byen har vokst sammen med nabobyen Bomaderry på andre siden av elven Shoalhaven.
Odysseas Elytis
Odysseas Elytis (gresk Οδυσσέας Ελύτης, pseudonym for Odysseas Alepoudelis, gresk Οδυσσέας Αλεπουδέλης, født 2. november 1911 i Iraklio, død 18. mars 1996 i Athen) var en gresk forfatter og kunstner. Han hadde et nært forhold til franske surrealistiske poeter og bildekunstnere, blant dem malerne Pablo Picasso og Henri Matisse, som også illustrerte noen av Elytis' verker. I 1979 ble Elytis tildelt Nobelprisen i litteratur.
Nowra (New South Wales)
Området rundt Nowra er preget av gårdsbruk og spesielt melkebønder. Marineflyplassen HMAS «Albratross» ligger rundt 10 kilometer sørvest for Nowra.
Odysseas Elytis
Bakgrunn
Elytis' familie nedstammet fra slekten Alepoudelis, opprinnelig fra Lesbos. Familien flyttet fra Kreta til Athen i 1914 der Odysseas senere studerte jus. Senere avbrøt han studiene for helt og fullt å vie seg til litterære og kunstneriske interesser.
Kunstner og forfatter
I 1935 stilte han ut noen collager på den første internasjonale surrealistutstilling i Athen og gav ut flere dikt.
Fra 1940 til 1941 var han sekondløytnant i den første armédivisjon ved den albanske fronten i krigen mot italienerne.
Fra 1948 til 1952 og 1969 til 1972, under den greske militærjuntaen (1967-1974), bodde han i Paris der han studerte filosofi ved Sorbonne. I Paris ble han personlig kjent med diktere som André Breton, Paul Éluard, René Char, Pierre Jean Jouve og Henri Michaux, men også med kunstnere som Henri Matisse, Pablo Picasso og Alberto Giacometti.
Flere av Elytis' dikt har blitt tonesatt av de greske komponistene Mikis Theodorakis og Manos Hadjidakis. I Frankrike bidro sangeren Angélique Ionatos til å gjøre diktene hans kjent for et bredere publikum.
I 1979 ble Elytis tildelt Nobelprisen i litteratur «for sin poesi, som med sanselig styrke og intellektuelt klarsyn skildrer det moderne menneskets kamp for frihet og kreativ utfoldelse, med den greske tradisjonen som bakteppe». ("for his poetry, which, against the background of Greek tradition, depicts with sensuous strength and intellectual clear-sightedness modern man's struggle for freedom and creativeness")
Kim Rysstad
Kim André Rysstad (født 1981) er en vokalist og kveder fra Rysstad i Valle kommune i Setesdal. Etter flere år med undervisning innen klassisk sang valgte han i 2003 å studere folkemusikk. Han ble nummer to i NRK-konkurransen Stjernekamp høsten 2019.
Bakgrunn
Han har vært elev av Kirsten Bråten Berg, Ragnhild Furholt og Agnes Buen Garnås, men har også lært mye av felespilleren Ånon Egeland. Rysstad har jobbet med å tilegne seg den folkelige sangstilen fra hjembygden Rysstad i Valle kommune i Setesdal, men også fra resten av Agder og Telemark. Han har studert ved Folkekunststudiet i Rauland og ved Ole Bull Akademiet på Voss.
Rysstad jobber også mye på tvers av sjangere og henter inspirasjon fra country, bluegrass, popmusikk, samt kjente sangere som Whitney Houston og Dolly Parton.
Kim Rysstad deltok i Melodi Grand Prix 2012 der han sang «Så vidunderleg» med tekst og melodi av Elin Nygård. Rysstad har også vært deltager i Beat for beat sammen med Mari Klingen. Høsten 2019 deltok han i tv-konkurransen Stjernekamp på NRK1. Der endte han på andreplass bak Bilal Saab. Han deltok også i Melodi Grand Prix 2020 der han sang «Rainbow» som han har skrevet sammen med Knut Bjørnar Asphol.
Defense Distinguished Service Medal
Defense Distinguished Service Medal (DDSM) er en militær fortjenstmedalje fra USA. Den tildeles for usedvanlig fremragende fortjenstfull innsats i fellesinnsats under USAs forsvarsdepartement. Medaljen ble opprettet den 9. juli 1970 av president Richard Nixon i Executive Order 11545.
Utforming
Defense Distinguished Service Medal er gullfarget og har på advers en amerikansk ørn med USAs skjold på brystet, samt tre piler i klørne. Ørnen er i gull og er satt på et blått pentagon. Motivet er omgitt av en krans bestående av laurbær- og olivengrener i nedre del og tretten stjerner i øvre del. På revers står over fire linjer innskriften «FROM / THE SECRETARY / OF DEFENSE / TO» etterfulgt av plass til å påføre mottagerens navn. På baksiden av kransen står i øvre del innskriften «FOR DISTINGUISHED SERVICE» i en bue.
Medaljebåndet er blått med en bred gul midtstripe og på denne en smalere rød stripe. Gjentatte tildelinger til samme person markeres med eikeløv i bronse eller sølv på båndet.
Medaljen er utformet ved Institute of Heraldry, der Mildred Orloff var ansvarlig for design og Lewis J. King utførte modelleringen.
Tildeling
Medaljen utdeles av Forsvarsministeren. Utmerkelsen blir bare tildelt det høyeste nivå av flaggoffiserer, oftest for tjeneste i de mest sentrale stabsfunksjoner i USAs forsvar, i felles forsvarsenheter eller felleskommandoer. Den kan også gis til høyere offiserer for direkte og individuelle bidrag til nasjonal sikkerhet og forsvar som er anerkjent som så enestående i omfang og verdi at innsatsen anses å tilsvare bidrag som normalt forbindes med posisjoner som omfatter bredere ansvar.
Tolgen smeltehytte
Tolgen smeltehytte, eller bare Tolgen hytte var en smeltehytte på Tolga under Røros Kobberverk. Etterhvert som skogen rundt Røros ble uthogd ble det kostbart å frakte kull og ved til driften av verket og flere smeltehytter ble opprettet i områder der det enda var tilgang på skog. Tolgen hytte ble etablert i 1670 og var i drift i over 200 år til den ble nedlagt i 1871.
Nordmørgata (Oslo)
Nordmørgata ligger på Dælenenga i Oslo og er en blindvei fra Christies gate i retning mot Valdresgata.
Gaten ble kalt Sunnmørgata fra 1901. Denne var da tenkt å bli gjennomgående mellom Toftes gate og Christies gate, men midtre del ble aldri opparbeidet. Nåværende navn er fra 1972. Det ble i 1901–34 brukt om øvre del av nåværende Jørgen Løvlands gate.
Autódromo do Estoril
Autódromo do Estoril (offisielt: Autódromo Fernanda Pires da Silva) er en 4,36 km lang racerbane i Portugal, hvor Formel 1s Portugals Grand Prix ble arrangert fra til.
Estoril ble bygget i 1972 på et steinete platå ikke langt fra Estoril i Portugal. Banen har to hårnålssvinger, betydelig høydeforskjell, og en lang start/mål langside. De første årene var det flere klubbløp, og et Formel 2-løp. Men banen ble ikke vedlikeholdt etter at det tidligere selskapet som eide den ble tatt over av staten mellom 1975-78. Før internasjonal motorsport returnerte i 1984, måtte mye gjøres for å få banen i stand igjen.
Opp gjennom årene har Estoril flere ganger hatt problemer med sikkerheten, og ble flere ganger underkjent ved sikkerhetsundersøkelser. Estoril ble ofte brukt som testbane om vinteren for flere av teamene.
Estoril ble droppet fra F1-kalenderen til 1997 sesongen, men forble arrangør for andre løp, som sportsbilracing, Dallara World Series med flere. Den 23. oktober 2005 arrangerte Autódromo do Estoril den tredje runden i den første sesongen i A1 Grand Prix.
Tsjernjakhovsk
Tsjernjakhovsk (russisk: Черняхо́вск, tysk: Insterburg, litauisk: Įsrūtis, polsk: Wystruć) er en by i Kaliningrad oblast i Russland. Den ligger rundt 80 km øst for Kaliningrad. Innbyggertall: 44 323 (folketelling 2002), 39 622 (folketelling 1989).
Historie
Den tyske orden grunnla borgen Insterburg i 1336. En bosetning vokste frem rundt borgen og denne bosetningen, som også ble kalt Insterburg, fikk innvilget byrettigheter i 1583. Insterburg ble en del av Hertugdømmet Preussen og senere provinsen Øst-Preussen innen Kongeriket Preussen.
Byen ble en del av det Tyske keiserriket i 1871 under Tysklands samling.
Under andre verdenskrig ble Insterburg tungt bombet av Storbritannias Royal Air Force 27. juli 1944. Byen ble stormet av styrker fra Den røde armé den 21. januar 1945. Insterburg ble etter krigen overført fra Tyskland til Sovjetunionen, i henhold til Potsdam-konferansen. Dens tyske befolkning ble enten evakuert eller utvist, og ble erstattet med russere. I 1946 ble navnet Insterburg endret til Tsjernjakhovsk, etter den sovjetiske generalen (senere marskalk) Ivan Tsjernjakhovskij som ble drept 18. februar 1945 under kampene om Königsberg under andre verdenskrig.
Ohms lov
Ohms lov sier at strømmen gjennom en metallisk leder med konstant temperatur er proporsjonal med den elektriske potensialforskjellen (spenningen) over den. Matematisk uttrykkes dette slik:
der I er strømmen gjennom lederen (i ampere), U er potensialdifferansen målt over lederen (i volt), og R er motstanden (eller resistansen) målt (i ohm). Figuren til høyre viser symbolene for en enkel elektrisk krets med en motstand og parametrene som inngår.
Loven er oppkalt etter den tyske fysikeren Georg Ohm. Ohm gjorde i en avhandling publisert i 1827 rede for målinger for påtrykt spenning og strøm gjennom enkle elektriske kretser som inneholder ulike ledere. Ohm oppdaget at spenningen over en metallisk leder ved konstant temperatur er proporsjonal med strømmen gjennom den. Det vil si at om spenningen dobles, dobles også strømmen. Han presenterte en litt mer komplisert ligning enn den ovenfor for å forklare resultatet av sine eksperimentelle studier.
Kretselementet motstand som brukes mye i elektriske og elektroniske kretser, også kalt en resistor, er et element laget for å ha en konstant R for alle tillatte påtrykte spenninger. Ohms lov er gyldig når R er konstant for konstant temperatur, uansett størrelsen av spenningen. Hvis R i et element i en krets derimot varierer, for eksempel med strømmen, kalles det ikke-Ohmsk motstand eller ikke-lineært kretselement. Et eksempel på dette er halvledere, lysbuer og ledende væsker, som endrer motstandsverdien sin i forhold til påtrykt spenning. Formelen definerer uansett en motstandsverdi i alle tilfeller, også når motstanden ikke har konstant verdi ved variasjon av strøm og spenning, altså ikke følger Ohms lov.
I fysikken er begrepet Ohms lov også brukt for å referere til ulike generaliseringer av loven opprinnelig formulert av Ohm. Det enkleste eksempelet på dette er:
hvor J er strømtetthet på et gitt sted i et resistivt materiale, E er det elektriske feltet på dette stedet og σ (Sigma) er et materialavhengig parameter kalt konduktivitet. Uthevede symboler betyr at vektorer er innført fordi både størrelse og retning har betydning.
Georg Ohms undersøkelser
I 1781 eksperimenterte Henry Cavendish med Leidnerflaskeer og glassrør av ulik diametere og lengde, fylt med saltløsning. Han målte strøm ved å merke seg hvor sterkt sjokk han følte da han berørte terminalen til disse. Cavendish skrev at «hastighet» (strøm) varierte direkte som «grad av elektrifisering» (spenning). Han gjorde ikke sine resultater kjent til andre forskere på den tiden, og hans resultater var ukjent inntil James Clerk Maxwell publisert dem i 1879.
hvor x var avlesningen fra galvanometret, l er lengden av testlederen, a er spenningen og b er en konstant for hele oppsettet. Ut fra dette fant Ohm sin lov om forholdsmessighet mellom spenning og strøm, og publiserte sine resultater. Opprinnelig hadde ikke Ohm med motstand i sin formulering av sammenhengen mellom strøm og spenning. Begrepet motstand er innført senere.
Ohms lov var sannsynligvis den viktigste av de tidlige kvantitative fysiske beskrivelser av elektrisitet. En anser loven nesten som opplagt i dag. Når Ohm først publiserte sitt arbeid var ikke dette tilfelle: Kritikere reagerte på hans behandling av temaet med fiendtlighet. De kalte kalte verket "en vev av nakne innfall" Den tyske utdanningsministeren proklamerte at: – En professor som forkynte slike vranglære var uverdig å undervise vitenskap. Den rådende vitenskapsfilosofi i Tyskland på den tiden hevdet at forsøk ikke trenger å bli utført for å utvikle en forståelse av naturen, dette fordi naturen er så godt organisert at vitenskapelige sannheter kan utledes gjennom resonnementer alene. Også Ohms bror Martin, som var matematiker, var i opposisjon til det tyske utdanningssystemet. Dette hindret aksept av Ohms arbeid, dermed ble ikke hans oppdagelser allment akseptert før i 1840-årene. Heldigvis fikk Ohm anerkjennelse for sine bidrag til vitenskapen i god tid før han døde.
I 1850-årene ble Ohms lov viden kjent og ble ansett som bevist. Alternative oppfatninger for eksempel Barlows lov, ble diskreditert i forbindelse med konstruksjon av telegrafsystemer, som omtalt av Samuel Morse i 1855.
Moderne forskning
På 1920-tallet ble det oppdaget at strømmen gjennom en virkelig motstand faktisk har stokastiske svingninger som avhenger av ledertemperaturen, selv når spenning og motstand er nøyaktig konstant. Disse svingningene er nå kjent som Johnson-Nyquist støy og skyldes den diskrete naturen til elektriske ladninger. Denne termiske effekten innebærer at målinger av strøm og spenning som foretas over tilstrekkelige korte perioder vil gi prosentvise variasjoner av V/I-forholdet. Det vil si at verdien av R er påvirket av tiden der målingen av motstanden for en leder gjøres. Ohms lov forblir imidlertid riktig for den gjennomsnittlige strømmen for vanlige motstandsmaterialer.
Senest for noen år siden ble det påvist at Ohms lov også gjelder på atomært nivå. Selv for ledere med bare noen få atomer bredde og høyde som fører elektrisitet stemmer sammenhengen.
Kretsanalyse
Ohms lov sier at elektrisk strøm gjennom en leder mellom to punkter er direkte proporsjonal med den elektriske potensialforskjellen (spenningen) mellom de to punktene. Som to punkter kan hvilke som helst steder i kretsen velges. For eksempel kan det være naturlig å velge de to terminalene til et kretselement (motstand) slik som vist i figuren helt øverst.
Ved å innføre en proporsjonalitetskonstant kalt resistans fås den kjente matematiske ligning som beskriver forholdet mellom strøm og spenning:
På denne formen fastslår Ohms lov at R i denne sammenhengen er konstant, dessuten uavhengig av strømmen eller spenningen. For en hver elektrisk krets kan ligningen brukes, men det er kun der det er direkte proporsjonalitet mellom U og I at Ohms lov er gyldig. Lenger ned blir det nevnt tilfeller der U og I ikke er proporsjonale.
I kretsanalyse er de tre mulige formene av Ohms lov brukt om hverandre som likeverdige uttrykk:
De tre formene av ligningen kan representeres av en trekant, hvor U (spenning) er plassert i den øvre delen, I (strømmen) er plassert i venstre nedre delen, og R (motstanden) er plassert i den høyre nedre del. Se figur over til høyre. Linjen som skiller den venstre og høyre delene indikerer multiplikasjon og delelinjen mellom de øvre og nedre delene angir divisjon (brøktegn). Denne fremstillingen kan brukes som en huskeregel.
Hydraulisk analogi
En hydraulisk analogi er ofte brukt for å beskrive Ohms lov. Væsketrykket er analogt med spenningen, dette på grunn av at potensialforskjellen (trykkforskjellen, målt i for eksempel Pa) mellom to punkter langs et (horisontalt) rør som får væsken til å strømme. Strømningshastighet (målt i liter per sekund) er analogt med strømstyrken, som er Coulomb per sekund. Rørfriksjonen som gir trykkfall i røret er analogt med ledermotstanden. Videre kan en innsnevring av røret være analog med en motstand (et kretselement). En kan observere at væskemengden (liter per sekund) gjennom røret, eller gjennom en innsnevring, er proporsjonal med forskjellen i væsketrykk over denne. Analogt med at strømningshastigheten av elektrisk ladninger, det vil si strømstyrken, gjennom en elektrisk motstand er proporsjonal med forskjellen i spenning som måles over motstanden.
Sluttet krets
En forutsetning for at det skal gå en strøm og at Ohms lov kan anvendes, er at en har en sluttet krets. Dette kan synes innlysende, men en fysisk forklaring kan være interessant. Om en kan sette opp et elektrisk felt i en isolert leder som ikke er del av en krets, vil det gå en strøm som er bestem av motstanden og styrken på feltet. Meget snart vil positive og negative ladninger i lederen orientere seg i forhold til feltet. Dermed vil det være positiv polaritet i den ene enden av lederen og negativ i den andre. Ladningene selv danner et elektrisk felt som vil være motsatt rettet av det opprinnelige feltet. Etter bare noen få brøkdeler av et sekund vil disse to elektriske feltene være like store og motsatt rettet, dermed vil det resulterende elektriske feltet være lik null. Dermed vil også netto forflytting av ladninger, altså strømstyrken, like raskt bli lik null.
Bare i en sluttet krets med en spenningskilde vil det være strømflyt. En stasjonær situasjon vil da oppstå der den samme ladningsflyten, altså strømstyrken, gjennom alle tverrsnitt av kretsen er den samme. For lommelykter, og lignende utstyr med batterier som drivende spenningskilde vil strømmen ha samme retning, i tillegg til å være jevn. Dette i motsetning til i systemer med vekselstrøm hvor strømretningen og spenningen skifter retning i takt med frekvensen.
Elektromotorisk spenning
Over ble det nevnt at Ohms lov for en elektrisk krets har en hydraulisk analogi. På samme måte som det i en hydraulisk krets er nødvendig med en pumpe for å få en vannstrøm til å gå fra et lavere til et høyre nivå over bakken (potensial), er det nødvendig med en drivende kilde i en elektrisk krets. Denne kilden kalles for en elektromotorisk spenning, forkortet EMS, og ofte gitt symbolet \mathcal{E}. Tidligere ble denne størrelsen kalt elektromotorisk kraft (EMK). Enheten for EMS er volt, og en av flere definisjoner av volt er: 1 V = 1 J/C. Altså at 1 volt utfører et arbeid tilsvarende 1 Joule når en ladning på 1 Columb blir flyttet. Denne definisjonen passer godt for å illustrere at det arbeidet som utføres i en elektrisk krets, er det den elektromotorisk spenning som står bak. Typiske eksempler på spenningskilder er batterier, solceller, generatorer, brenselceller, Van de Graaff generator og flere andre. Alle disse har en indre EMS som blir skapt ved en omvandling fra en energikilde til elektrisk energi som kreves for å drive rundt strømmen i kretsen. Kildene kan være for eksempel kjemisk energi, sollys eller rotasjonsenergi (kinetisk energi). Den ideelle kilde til EMS (spenningskilde) er definert ved å gi en konstant spenning ut på terminalene, uavhengig av strømmen (belastningen).
Det som skaper EMS kan være høyst forskjellig etter hva slags kilde en har. I et batteri eller brenselcelle er det snakk om diffusjonsprosesser og varierende elektrolytiske potensialer som skapes av kjemiske reaksjoner. I en generator er det snakk om elektromagnetisk induksjon på grunn av et varierende magnetisk felt som påvirker ladninger (elektroner). Det er et elektrisk felt som danner potensialforskjellen som altså kalles EMS, og dette feltet kan dannes på vidt forskjellige måter.
Om en ser på situasjonen med et batteri vil dette ha en EMS, noe som gir en spenning ut på dets terminaler. Kaller en spenningen ved positiv terminal Ua og ved negativ terminal Ub, er spenningen mellom de to terminalene. Uten noen elektrisk krets tilkoblet batteriet er.
Om en tilknytter en elektrisk leder til de to terminalene vil potensialforskjellen mellom disse sette opp et elektrisk felt i lederen. Det er dette elektriske feltet som får ladningene til å flyte ut av batteriet, fra terminal a, gjennom kretsen som lederen danner og tilbake til terminal b. Inne i selve batteriet flytter ladningene seg derimot fra b til a, altså går ladningene i en sluttet krets. Motstanden i lederen virker mot ladningstransporten, og Ohms lov beskriver spenningen slik: Uab = IR. Ved å kombinere sammenhengen for EMS og spenningsfall i ledningen som tilknyttes batteriet får en at:
Her er \mathcal{E} det som gir ladningsbærerne i kretsen en potensialøkning, mens IR representerer et potensialfall. Potensialfall i en elektrisk krets er vanligvis kalt spenningsfall. Imidlertid gjelder ligningen over kun for en idel spenningskilde, altså at den er uten motstand. I en virkelig spenningskilde som et batteri vil det være en indre motstand, som en kan kalle r. Om en antar at denne motstanden oppfører seg i henhold til Ohms lov, altså at den er konstant og uavhengig av strømmen, kan spenningsfallet inne i lederen uttrykkes som Ir. Dermed vil ikke spenningen ved terminalene Uab, være lik \mathcal{E}, men isteden kunne uttrykkes slik:
Med andre ord vil et lommelyktbatteri med en spenning på 1,5 V egentlig bare gi ut denne spenningen når det er ubelastet. Spenningen over batteriets terminaler vil falle proporsjonalt med strømmen det leverer til den ytre kretsen. Dette forholdet har en også i en generator, en solcelle eller en annen spenningskilde.
Her bemerkes det at i kretsanalyse brukes forskjellige fortegn for spenningen. Om det som over er snakk om en spenningskilde brukes som regel positivt fortegn, mens det for spenning over en motstand brukes negativt fortegn. Altså positivt fortegn for potensialøkning og negativt for potensialfall. I en sluttet elektrisk krets der denne fortegnkonvensjonen brukes vil summen av alle spenningene rundt kretsen være lik null. Dette kalles Kirchhoffs strømlov og er oppkalt etter den tyske fysikeren Gustav Kirchhoff.
Resistive kretser
En motstand (resistor) er et kretselement som motvirker passering av elektrisk ladning i henhold til Ohms lov, og lages for å ha en spesifikk konstant motstandsverdi R. Motstander som brukes i elektroniske kretser har typiske verdier fra 0,01 til 107Ω.
I et skjematisk diagram er motstanden vist som en sikk-sakk-symbol eller som et rektangel. Motstander som er i seriekobling eller i parallellkopling kan grupperes sammen i en enkelt «ekvivalent motstand» for å anvende Ohms lov. Et element (motstand eller leder) som oppfører seg i samsvar med Ohms lov over en viss driftsområdet (strømstyrke- eller svingningsintervall) er referert til som en ohmske motstand (eller en lineær motstand). En enkelt verdi for motstanden vil være tilstrekkelig til beskrive virkemåten til den innenfor dette intervallet.
Ohms lov gjelder for kretser som inneholder bare motstandselementer (ikke kapasistanser eller induktanser) for alle formene av drivende spenning eller strøm. Dette gjelder uavhengig av om den drivende spenning eller strøm er konstant (likestrøm), eller tidsvarierende som vekselstrøm. Ved en hvilken som helst tidsøyeblikk er Ohms lov gyldig for slike kretser. For kretser med vekselstrøm blir det nødvendig å innføre flere begreper for at Ohms lov skal kunne anvendes.
Reaktive kretser med vekselstrøm
Det er innført følgende matematiske begrep for en spole:
og for en kondensator,
der j er den imaginære enheten <Math>\sqrt{-1}</Math>, mens vinkelfrekvensen <Math>\omega = 2 \pi f </Math> der igjen f er frekvensen (Hz) i vekselstrømsystemet. L er induktansen for spollen og C er kapasitansen for kondensatoren. Disse størrelsene er bestemt av geometriske forhold og materialene som er bruk. Videre har en innført begrepet impedans som er sammensatt av den ohmske-motstanden i kretsen og reaktansen. Denne defineres som summen av ohmske og reaktive motstander
Impedansen er derfor i alminnelighet en kompleks størrelse. En kan nå skrive Ohms lov på denne generelle formen:
hvor U og I er de komplekse fasevektorene for henholdsvis spenning og strøm og Z er den komplekse impedansen. Med vekselstrøm tar altså denne plassen til R i Ohms lov. Når Z er kompleks, altså består av både R og X, er det bare den reelle delen som avgir varme. Definisjonene over gjelder bare for sinusformede strømmer og spenninger.
Eksempler på bruk av Ohms lov
Si at startmotoren for å dra i gang motoren i en bil bruker en strøm på 200 A. Batteriet i en bil har typisk en spenning på 12 V. Hva er da motstanden gjennom ledningen fra batteriet, gjennom startmotoren og tilbake til batteriet?
Ved å bruke den formen av Ohms lov som gir motstanden finner en at:
Si at elektrisk ledning har en impedans på ZL = 1 + j4 Ω og er tilknyttet en elektrisk apparat (last) med motstand ZLast = 39 + j26 Ω. En spenningskilde holder konstant 250 V i begynnelse av ledningen. Hva er spenningen ved apparatet?
Først må en finne strømmen. Kretsen er i serie med spenningskilden, dermed finner en strømmen ved å benytte Ohms lov direkte med hensyn på strømmen:
Her er strømmen vist både som komplekse størrelser både med sine kartesiske og polare verdier. Spenningen over lasten finner en ved å bruke Ohms lov direkte med hensyn på spenningen:
I praksis er en ikke så interessert i fasevektoren som sier at spenningen ble fasevforskjøvet med -3,18º. Derfor holder det å si at spenningen ved apparatet er 234,36 V. Eksemplet kan være for en transformator (nettstasjon) og inn til et hus der alle elektriske apparater er ekvivalert med én impedans (last).
Gyldighetsområde
Ohms lov er en empirisk lov, det vil si en generalisering ut fra mange eksperimenter som har vist at strømmen er omtrent proporsjonal med elektrisk spenning for de fleste materialer. Loven er mindre generell enn Maxwells ligninger og er ikke alltid gyldig. I et hvert materiale vil elektrisk sammenbrudd inntreffe om det utsettes for et sterk nok elektrisk spenning, og noen materialer som anvendes i elektroteknikk er «ikke-ohmske» ved lave spenninger.
Spesielt for metaller gjelder Ohms lov nesten helt lineært, men vil endres om temperaturen til lederen ikke er konstant. For halvledere gjelder Ohms lov dårlig, det samme gjelder ved strøm gjennom gasser (plasma eller lysbue) og væsker (ioneoppløsninger).
Gyldigheten for Ohms lov har blitt studert på mange forskjellige skalaer. På begynnelsen av 1900-tallet ble det antatt at Ohms lov ville gi dårlige resultater på et atomært nivå, men forsøk som har vært utført har ikke bekreftet denne antagelsen. I 2012 ble det demonstrert at Ohms lov er gyldig for ledere av silisium med et tverrsitt av fire atomer i bredden og ett atom i høyden.
Ohms lov fra at et atomært perspektiv
Avhengighet mellom strømtettheten og det påtrykte elektriske feltet er i det vesentlige av kvantemekanisk natur. En kvalitativ modell for Ohms lov er Drudes modell. Denne er basert på klassisk mekanikk og utviklet av Paul Drude i 1900.
Drude-modellen ser på elektronene (eller andre ladningsbærere) som baller som spretter rundt blant ionene som utgjør selve strukturen i materialet. Elektroner vil bli akselerert i den motsatte retningen av det elektriske feltet som er årsaken til strømflyten. Frie elektroner i et metall vil ha en hastighet på 106 m/s der de beveger seg mellom atomene. Ved hver kollisjon blir elektronene avbøyd i en tilfeldig retning med en hastighet som er mye større enn den hastigheten som ble oppnådd på grunn av det elektriske feltet. Nettoresultatet er at elektronene tar en sikksakk-bane på grunn av kollisjoner, men får allikevel en netto drift i en retning motsatt av det elektriske feltet. Dette kalles elektonenes driftshastighet, og er typisk i størrelsesorden av 10-4 m/s.
Denne driftshastigheten bestemmer elektrisk strømtetthet og dens forhold til E er uavhengig av kollisjonene. Drude beregnet gjennomsnittlig driftshastighet som v = -eEτ/m der -e er elektronets ladning med masse m og τ er den gjennomsnittlige tiden mellom kollisjonene. Siden strømtettheten er proporsjonal med driftshastigheten, blir strømtettheten proporsjonal med det påtrykte elektriske feltet, som igjen er Ohms lov.
Når det skjer en forflytning av ladninger i en elektrisk leder på grunn av et elektrisk felt, tilføres kinetisk energi til materialet. Dette fører til hyppigere kollisjoner mellom ioner, som igjen fører til at ionene blir ført opp til høyere energinivåer. Som resultat tilføres ionene vibrasjon i krystallstrukturene som de er en del av. I glødetråder i varmeovner og lyspærer er dette en ønskede effekt, men i en kraftledning er dette en ulempe fordi det fører til tapt energi.
Til nå er det nevnt elektroner som ladningsbærere, men det er nødvendigvis bare elektroder som er ladningsbærere for en elektrisk strøm. I metaller er ladningbærerne alltid elektroner, men i ionisert gass (plasma) eller i en ioneoppløsning kan ladningbærerne være både elektroner og positivt ladede ioner. I halvledere som germanium og silisium skjer ladningbæringen delvis med elektroner og såkalte hull. Hull er plasser i materialets atomstruktur som er tomme på grunn av såkalt doping av metallet.
For en elektrisk leder som blir utsatt for et elektrisk felt vil positive ladningsbærere gå i samme retning. I praksis vil det si at ladninger beveger seg fra positivt til negativt potensial. Strømmen I er definert til å gå fra positiv til negativ pol. En kaller dette for den konvensjonelle strømretning. Imidlertid vil ikke dette nødvendigvis alltid være tilfelle, og for elektroner som er ladningsbærere i metaller vil altså strømretningen være i motsatt retning av feltet. I praktisk analyse av elektriske kretser er imidlertid ikke dette av stor viktighet.
Audi F103
F103 er det interne navnet på en serie av bilmodeller som ble produsert av Auto Union i Vest-Tyskland fra 1965 til 1972 som en videreutvikling av den tidligere DKW F102. For å bemerke endringen fra totakters- til firetaktsmotor ble merkenavnet DKW droppet til fordel for Audi, et navn som ikke hadde vært i bruk siden før den andre verdenskrig.
Modeller
Den første modellen ble sluppet som kun Audi, den ble senere omdøpt til Audi 72 (72 er den nominelle effekten av motoren i Pferdestärke).
Ohms lov
Lineære tilnærminger
Ohms lov er en av de grunnleggende ligningene som brukes i elektrisk kretsanalyse. Det gjelder både metalledere og kretskomponenter (motstander) som er spesielt laget for formålet. Begge er allestedsnærværende i elektroteknikken. Materialer og komponenter som følger Ohms lov betegnes som «ohmske» eller lineære. Noe som betyr at de har den samme verdien for motstand (R = U/I) uavhengig av verdien av U eller I som påtrykkes. Dette gjelder uavhengig av om den påtrykte spenning eller strømmen er en likestrøm av enten positiv eller negativ polaritet, eller en vekselstrøm.
Audi F103
Modeller
Den sterkere Audi 80 og Audi Super 90 sports saloon kom i 1966. I 1968 kom den motorsvakere Audi 60 for å komplettere linjen.
Ohms lov
Lineære tilnærminger
Et ohmsk motstandselement vil ha den samme verdi av motstanden som beregnes ut fra R = U/I, uavhengig av verdien av den påtrykte spenning U. Det vil si at forholdet U/I er konstant, og når strømmen blir plottet som en funksjon av spenningskurve fås en rett linje der R er stigningstallet.
Audi F103
Modeller
Audi 75 erstattet både Audi 72 og Audi 80 fra og med 1969.
Ohms lov
Lineære tilnærminger
Det er imidlertid en rekke komponenter i elektriske kretser som ikke følger Ohms lov. Det vil si at forholdet mellom strøm og spenning (elementets I-U-kurve) er ikke-lineær (eller ikke-ohmsk). Et eksempel er en diode (se illustrasjon til høyre). Som vist i figuren vil ikke strømmen øke lineært med påtrykt spenning for en diode. En kan bestemme en verdi av strømmen (I) for en gitt verdi av den påtrykte spenning (U) fra kurven, men ikke i henhold til Ohms lov. Videre vil strømmen bare øke betydelig hvis den påtrykte spenning er positiv, men for negativ spenning øker strømmen ubetydelig. Forholdet U/ I for punkter langs den lineær kurve kalles ofte statikk eller stigningen.
Audi F103
Modeller
I 1972 ble F103-serien erstattet til fordel for «B1» Audi 80.
Motorer
F103-serien ble utstyrt utelukkende med firesylindrede firetaktsmotorer. Disse var montert i lengderetningen. Denne kombinasjonen av forhjulsdrift, som Auto Unions DKW-divisjon hadde pioneret på 1930-tallet, og lengderetningsposisjonering av en firesylindret motor vil bli grunnleggende mal for Volkswagens sukesessfulle nye Passat så vel som Audi-modellene Audi 80 og Audi 100 etter Volkswagens oppkjøp av Auto Union fra Daimler-Benz sent i 1964. Siden karosseriet til F103 var tatt fra DKW F102 som hadde en tresylindret totaktsmotor. Den lengre motoren betydde at kjølingssystmet måtte settes til venstre for motoren i stedet for den normale posisjonen foran denne.
Ohms lov
Lineære tilnærminger
En diode er et kretselement som bare skal lede strøm om spenningen over den har en bestemt polaritet (retning). Derfor har den en karakteristikk som vist i figuren. Et batteri som er vist i figuren helt til høyre har en karakteristikk mellom strøm og spenning som viser at det har indre motstand. Strømmen antar både negative og positive verdier fordi det kan lades opp (mota energi).
Oslo Politis Idrettslag
Oslo Politis Idrettslag (OPIL) (stiftet 8. oktober 1920) er et idrettslag og bedriftsidrettslag, organisert under Norges Politiidrettsforbund. Idrettslaget er et av Oslos største idrettslag med 1800 medlemmer.
Audi F103
Motorer
Motoren til F103-serien var et samarbeidsprosjekt med Daimler-Benz, som eide Auto-Union på den tiden (fra 1958 til 1964). De fikk navnet Mitteldruckmotor (mellomtrykksmotorer), på grunn av dennes uvanlige høye kompresjonsforhold, midt i mellom en vanlig bensin- og en dieselmotor.
Ohms lov
Andre versjoner av Ohms lov
Ohms lov i formene ovenfor er en svært nyttig ligning innen elektroteknikk fordi den beskriver hvordan spenning, strøm og motstand henger sammen på et "makroskopisk" nivå. Fysikere som studerer de elektriske egenskapene til materialer på mikroskopisk nivå bruker en nært beslektet og mer allmenn vektorligning. Denne blir ofte referert til som Ohms lov og har variabler som er nært knyttet til U, I og R, men der parametrene er funksjoner av posisjonen i lederen. Denne formen uttrykkes slik:
Audi F103
Teknisk utstyr
Bilen kom med en firetrinns manuell girkasse.
Oslo Politis Idrettslag
Idrettslaget organiserer en rekke idretter, blant annet alpint, bordtennis, curling, fotball, friidrett, golf, håndball, innebandy, orientering, rinkbandy, ski, svømming, triathlon, sykling, skyting, tennis og volleyball.
Ohms lov
Andre versjoner av Ohms lov
Den potensielle forskjellen mellom to punkter er definert som:
der d \mathbf l er et element som blir integrering over den elektriske feltvektoren E. Hvis det aktuelle feltet E er homogent og orientert langs lengden av lederen som vist i figuren til venstre, kan en definere spenningen U på vanlig måte for å være motsatt rettet i forhold til strømbanen. Med forutsettelsen om at spenningen U måles over hele lengden av lederen kan en unngå Δ-symbolet. Dermed kan vektorligningen ovenfor reduseres til en ligning med skalare verdier:
Siden E er homogen langs trådlengden, vil det for en leder som har homogen resistivitet ρ, også være en jevn strømtettheten J. Det vil si at strømmen er ensartet i en hvilken som helst tverrsnittsareal med størrelse a og orientert i retning av lederens lengde. Dermed kan en skrive:
Ved å erstatte de to ligningene over (for henholdsvis E og J) inn i den formelen som ble vist helt i begynnelsen av dette avsnitt fås:
Audi F103
Karosseri
F103-karosseriet var en utvikling av den tidliere DKW F102. Motorrommet måtte bli utvidet for at den nye firesylidrede motoren skulle få plass. På fronten og bakparten ble det også gjort kosmetiske endringer . Audi F103-modeller som ble solgt i Europa med kvasi-rektangulære hovedlykter som var en kommende mote på den tiden, hvor F102 hadde brukt runde hovedlykter.
Ohms lov
Andre versjoner av Ohms lov
Den elektrisk motstand av en homogen leder er gitt i form av resistivitet:
hvor l er lengden på lederen i meter, a er tverrsnittet (for en runde leder a = π r 2 der r er radius) i kvadratmeter, og ρ er resistiviteten i ohm·meter. Denne sammenhengen for motstand kjenner en igjen som det siste leddet i ligningen for spenning over. Dermed kan en sette inn R fra den overstående ligning i den foregående, dermed fås Ohms lov i den kjente formen:
Audi F103
Karosseri
Alle Audi F103-modellene ble tilbudt i sedan med to eller fire dører. Dog, to-dørs modellen ble ikke solgt i markeder der det var liten etterspørsel etter biler i denne størrelse med to dører, som i Italia og Storbritannia.
Ohms lov
Andre versjoner av Ohms lov
Som altså gjelder for et homogent felt langs lengden av lederen.
Audi F103
Karosseri
Med unntak av Audi Super 90, var F103-serien også tilgjengelig som en tre-dørs stasjonsvogn, kalt Variant slik som stasjonsvognene til Volkswagen. Den hadde sin debut på den internasjonale bilutstillingen i Genève i mars1966,
Ohms lov
Andre versjoner av Ohms lov
En perfekt krystallgitter, med lav nok termisk bevegelse og ingen avvik fra periodisk struktur, vil ikke ha noen resistivitet, men et virkelig metall har krystallografiske defekter, urenheter, flere isotoper, og termisk bevegelse av atomene. Dermed blir Drudes modell som ser på elektroner som baller som sprette mellom atomene aktuell. Altså at elektronbevegelsen resulterer i motstand.
Audi F103
Kommersielt
Tidlig på 1960-tallet var Auto Union i en kommersiell nedadgående kurve. Audi F103 var en relativ suksess sammenlignet med de produktene som ble produsert i de seneste årene før denne. Den ble dog overgått kommersielt av de senere Auto-modellen. I juli 1967 ble det meldt at 100 Audier var blitt bygget. Produksjonen av F103 var nå kommet opp i en produksjonstakt på nesten 40 000 biler per år og selskapet måtte motsi spekulasjoner om at en annen Audi-modell vlle bli vist på Frankfurt Motor Show høsten 1967. (Modellen Audi 100 ble introdusert ikke før mot slutten av.)
Ohms lov
Andre versjoner av Ohms lov
De mer komplekse generelle former av Ohms lov er viktig for kondenserte fasers fysikk som studerer egenskaper av materialer, spesielt deres atomstruktur.
Audi F103
Spesifikasjoner
''Produsentens verdier er benytter hvor ikke annet er spesifisert. ''
Ohms lov
Effekten av temperatur
Resistans eller resistiviteten for et ledermateriale er som nevnt temperaturavhengig. Nesten for alle metalliske lederer øker motstanden med økt temperatur. Den økte temperaturen fører til hurtigere vibrasjon av ionene i metallet, noe som igjen øker sannsynligheten for at elektroner i bevegelse skal kollidere med dem. For et temperaturintervall fra null til 100 °C gjelder følgende sammenheng for resistivitetens ρ temperaturavhengighet:
der \rho_0 er resitiviteten ved referansetemperatur T0 (ofte ved 20 °C). Videre er T den aktuelle temperaturen og α er temperaturkoeffisienten for resistivitet. Som et eksempel kan nevnes at kobber og aluminium begge har en temperaturkoeffisient på 0,0039.
På grunn av at strømgjennomgang er medfører oppvarming av lederen, i henhold til Joules lov, vil en leder selv bidra til høyere temperatur og dermed høyere motstand.
ROV
ROV, RoV eller rov kan referere til:
Arabia Felix
Arabia Felix (latin for «det fruktbare Arabia», eller i overført betydning «det lykkelige Arabia») er en gammel betegnelse på den sørligste del av Den arabiske halvøy. De gamle romere delt inn den arabiske verden i Arabia Deserta, Arabia Felix og Arabia Petraea.
Fra omkring 800-tallet f.Kr. til 525 e.Kr. dominerte to fremstående riker etter tur den sørlige del av Den arabiske halvøy, det sabeeiske og det himyarittiske. Området var relativt fruktbart med tilstrekkelig nedbør og et fuktig klima, og det bidro til å forsørge en bofast befolkning. Disse sivilisasjonene var så imponerende og velstående at grekerne kalte området for Eudaimon Arabia, «det lykkelige Arabia». Romerne oversatte dette senere til sitt språk: Arabia Felix. Herodot skrev omkring 450 f.Kr.: «Dette er det eneste landet i verden der røkelse vokser, og myrra, og kanel, og eteriske oljer ....hele landet dufter av overjordisk vellukt».
Det er dem som hevder at Eudaimon Arabia rett og slett er en gresk feiloversettelse. Det ordet som ligger til grunn er Jemen, som i våre dager er navnet på landet som dekker det meste av det gamle Arabia Felix. På arabisk betød Jemen fra begynnelsen av høyre side eller høyre hånd. Når araberne nevner de fire himmelretninger begynner de med øst, der solen går opp. På denne måten har Jemen (som altså betyr «høyre [hånd]»), også fått betydningen sør. Eller, sier araberne, høyre hånd er mye finere en den venstre. Den venstre hånden kalles gjerne for «den skitne hånden», og antitetisk oppfattes motsatt hånd dermed som den velsignede, den lykkelige.
Dermed har antikkens grekere oppfattet dette området - Arabia Yemen - som det lykkelige Arabia - Eudaimon Arabia - Arabia Felix. Egentlig betød det på arabisk bare det [høyre = ] sørlige Arabia.
Presteskap
Presteskap, geistlighet, kleresi, Clericus eller Clerus er en betegnelse på det formelle lederskapet innenfor en religion, spesielt innen kristendommen. Ordet kleresi kommer fra gresk κλῆρος (kliros), som i metaforisk forstand betyr «arv». De som tilhører kleresiet kan kalles klerikere eller klerker.
Kristendom
Tradisjonelt finnes det tre grader innenfor det kristne presteskapet; diakon, prest og biskop. Innenfor disse gradene kan det også finnes flere nivåer, som for eksempel erkebiskoper.
Ikke alle kirkesamfunn har alle de tre gradene, og presteskapets status varierer sterkt, fra å ha en svært sentral rolle innenfor all offentlig gudsdyrkelse, til å være de fremste blant likemenn. Noen kirkesamfunn har ikke noe presteskap, men i stedet utvalgte personer som leder menigheten, uten at disse har noen varig spesiell status.
Geistligheten som stand
Fra tidlig middelalder fikk geistligheten i kristne stater en særstilling i samfunnet og utgjorde i mye av Europa en egen stand, på mange måter sidestilt med adelen, og gjerne med de samme privilegiene (typisk skattefrihet). Geistligheten eide mange steder store jordegods og fikk en viktig politisk og administrativ rolle i statsadministrasjonen. Dette skyldtes ikke bare deres rolle som religiøse ledere, men også at de var den høyest utdannede gruppen i samfunnet og forvaltere av skriftkulturen. I middelalderen og frem til tidlig moderne tid hadde geistligheten som regel derfor også ansvaret for rettsvesenet og mange andre oppgaver i statsstyret. I Danmark-Norge var geistligheten sammen med adelen en av to privilegerte («frie») stender; biskopene var automatisk medlemmer av riksrådet og lenger ned i det kirkelige hierarkiet inntok prestene gjerne de fremste posisjonene i sine lokalsamfunn. I Europa oppnådde geistligheten flere steder suverenitet over landområder og dannet geistlige stater (jf. fyrstbiskop).
Ba Ren
Ba Ren (født 19. oktober 1901 i Fenghua i provinsen Zhejiang i Kina, død 25. juli 1972 i Beijing) var en kinesisk forfatter, litteraturkritiker, oversetter og diplomat. Hans fødenavn var Wang Renshu (王任叔).
Ba Ren ble lærerutdannet og ble folkeskolelærer i 1920. I 1923 begynte han å skrive dikt og noveller. Året etter ble han medlem av det kinesiske kommunistiske parti. Han ble et ledende medlem av Venstrefløyforfatternes forbund. Da den annen sino-japanske krig utbrøt bodde han i Shanghai og utgav der antikrigslitteratur. I 1941 dro han til Indonesia og fortsatte sitt arbeide i antikrigsbevegelsen. Han vendte tilbake til Kina i 1948.
Etter opprettelsen av Folkerepublikken Kina var han landets ambassadør i Indonesia.
Han ble forfulgt til døde under kulturrevolusjonen.
Huckleberry Finn
Huckleberry Finn (også Huck Finn, på engelsk The Adventures of Huckleberry Finn) er en roman fra 1884 av Mark Twain (1835–1910) og regnes som hans store mesterverk. Romanen handler for det meste om Huckleberry Finn og den rømte slaven Jims reise nedover Mississippi i tiden før den amerikanske borgerkrigen.
Romanen har blitt kalt «den store amerikanske romanen», «den amerikanske Odysseen» og «den amerikanske saga». «All amerikansk litteratur stammer fra en bok av Mark Twain som heter Huckleberry Finn», har Ernest Hemingway sagt om boka.
Handling
Handlingen i romanen fortsetter der romanen Tom Sawyer slutter. Handlingen i begge bøkene er lagt til en uspesifisert tid, som kan avgrenses ved at det må foregå etter av dampskipene begynte å trafikkere Mississippi tidlig på 1800-tallet, og før den amerikanske borgerkrigen (1861–65). «Det er nærliggende å tidfeste begge bøkene til Mark Twains barndom,» mener Kari Skjønsberg. Det vil si rundt 1845–1850. Handlingen i begge bøkene tar utgangspunkt i den fiktive byen «St. Petersburg», som er basert på Twains oppvekstby Hannibal (Missouri).
Huckleberry Finn blir adoptert av en gammel tante, Enkefru Douglas, og blir tvunget til å oppgi sitt landstrykerliv, noe han ikke er spesielt glad for. Det er ikke hans alkoholiserte far heller, han misliker at sønnen skal ha det bedre enn ham selv. En natt kidnapper han sønnen og tar ham med til et hemmelig hus i skogen der han blir innelåst. Der legger Huckleberry en slu plan som fører til at faren og alle de andre tror at han er død. Han rømmer og finner tilhold på Jackson’s Island; her møter han den rømte slaven Jim som er mistenkt for mordet på Huck.
Sammen reiser Jim og Huck nedover elven Mississippi for å komme til slavefrie soner. Blant opplevelsene underveis er et hus som flyter på elva etter en storm, med et lik i. Huck kler seg ut som ei jente. Huck skilles fra Jim, og kommer til familien Grangerford, hvor han opplever en slektsfeide mot Shepherdsons, med dødelig utgang. Huck og Jim blir kjent med to bedragere som kaller seg «Kongen» og «Hertugen». Bedragerne selger Jim som slave, og bruker Huck for å lure til seg penger fra tre unge arvinger.
Jim blir satt i forvaring for sin medvirkningen i svindelen. Tom Sawyer dukker opp, og klekker ut en infløkt plan for å befri ham. Toms tante Polly dukker opp og oppklarer forviklinger. Historien slutter med at Jim får vite at han er en fri mann, etter at hans siste eier er død. Huck får vite at den døde mannen i det flytende huset var faren. Huck vender tilbake til småbyen han rømte fra, men planlegger å reise vestover.