cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Stortingsvalget 2021 i Sogn og Fjordane
Innvalgte i perioden 2017–2021
I perioden 2017–2021 hadde følgende stortingsrepresentanter vært innvalgt for Sogn og Fjordane:
Liv Signe Navarsete (Sp), Ingrid Heggø (Ap) og Frida Melvær (H) stilte ikke til gjenvalg i 2021.
Stortingskandidater 2021
Det var sytten partier som stilte lister ved stortingsvalget i 2021 i Sogn og Fjordane valgkrets. Listenes toppkandidater var:
Alliansen - Alternativ for Norge:
Arbeiderpartiet:
Demokratene:
Fremskrittspartiet:
Høyre:
Industri- og Næringspartiet:
Kristelig Folkeparti:
Liberalistene:
Chachoengsao (provins)
Chachoengsao (ฉะเชิงเทรา) er en provins i det østlige Thailand. Provinsen ligger umiddelbart øst for provinsen Bangkok, og er en av de seks provinsene som utgjør metropolen Stor-Bangkok.
Stortingsvalget 2021 i Sogn og Fjordane
Stortingskandidater 2021
Miljøpartiet De Grønne:
Chachoengsao (provins)
Befolkningen anslås (2005) til 669 000.
Provinshovedstaden heter også Chachoengsao.
Stortingsvalget 2021 i Sogn og Fjordane
Stortingskandidater 2021
Partiet De Kristne:
Partiet Sentrum:
Pensjonistpartiet:
Senterpartiet:
SV - Sosialistisk Venstreparti:
Venstre:
Valgte stortingsrepresentanter
Følgende kandidater ble valgt inn på Stortinget for Sogn og Fjordane for perioden 2021–2025:
Den gordiske knute
Den gordiske knute er navnet på en «uløselig» knute som fantes i Sabazios’ (eller Zevs') tempel i oldtidsbyen Gordion (Gordium) i Frygia i Anatolia. Denne knuten befant seg mellom åket og stanga på en oksekjerre. Etter sigende skal vognen ha tilhørt en frygisk konge ved navn Gordias.
Legenden
I opphavsmyten til byen Gordion var Gordias en fattig bonde fra Makedonia som var den siste overlevende fra brygernes kongeslekt. Brygerne var et folkeslag på Balkan som utvandret til Anatolia, og etter utvandringen skiftet de navn til frygere. Denne utvandringen skal ha skjedd en gang mellom 1200 f.Kr. og 800 f.Kr. Enkelte hevder at det kan ha skjedd etter at hettittenes kongerike gikk under rundt 1180 f.Kr.
Da en ørn landet på staget til oksekjerra hans tok han det som et tegn på at han en dag skulle bli konge. Ørnen rørte ikke på seg mens han kjørte oksekjerra til oraklet for den frygiske guddommen Sabazios i Telmissus. Ved byporten møtte han en seerske som rådet ham til å ofre til Sabazios. På samme tid var frygernes konge død, og frygerne spurte oraklet om hvem de skulle velge til ny konge. Oraklet svarte at de skulle velge den første mannen som kom opp til templet i en oksekjerre. De valgte da Gordias som kom kjørende med seersken som han i mellomtiden hadde giftet seg med.
Gordias grunnla byen Gordion og gjorde den til Frygias hovedstad. Oksekjerra hans ble bevart i byens akropolis, og dette rettferdiggjorde at byen overtok status som hovedstad etter Telmessos. Åket på oksekjerra ble av Gordias festet med en uløselig knute og legenden sa at den som kunne løse knuten skulle bli hersker over Asia (som på den tid stort sett omfattet Anatolia). Knuten besto helt til makedoneren Aleksander den store invaderte området i 333 f.Kr. Han løste knuten ved å hogge den tvers av med sitt sverd.
Uttrykket «gordisk knute» brukes ofte om vanskelige og øyensynlig umulige problemer som kun kan løses med radikale eller resolutte midler. Anekdoten er beslektet med historien om Columbi egg.
Lee Jung-hee
Lee Jung-hee (født 22. desember 1969 i Seoul) er en sørkoreansk politiker og en av tre partiledere i nyetablerte Det forente framskrittspartiet. Lee har sin politiske bakgrunn fra Demokratisk arbeiderparti, ett av de tre partiene som slo seg sammen til Det forente framskrittspartiet.
Alain de Benoist
Alain de Benoist (11. desember 1943 i Saint-Symphorien i departementet Indre-et-Loire i Frankrike) er en fransk akademiker, filosof, grunnlegger av ideologiske bevegelsen Nouvelle Droite («Det nye høyre») og leder av tankesmien GRECE.
Han er en aggressiv kritiker av nyliberalisme, kapitalisme og egalitarianisme. Hans synspunkter er til dels selvmotsigende, men ligger på den radikale høyresiden: han er motstander av den amerikansk «smeltedigel», motstander av ikke-vestlig innvandring, men knytter bånd til islamsk kultur, motstander av Jean-Marie Le Pen, men inspirerer dennes tilhengere. Hans kritikere på venstresiden hevder han utvikler en ny forklaring på fascisme.
Biografi
Alain de Benoist ble født i Saint-Symphorien (i dag en del av Tours, Indre-et-Loire) og studerte på Sorbonne. Han studerte jus, filosofi, sosiologi, og religionshistorie.
Hans inspirasjonskilder er blant annet Antonio Gramsci, Ernst Jünger, Jean Baudrillard, Georges Dumézil, José Ortega y Gasset, Vilfredo Pareto, Guy Debord, og Konrad Lorenz.
Synspunkter
Fra å være nær fransk-algeriske bevegelser i begynnelsen av sin skribentkarriere i 1970, forflyttet han seg til å angripe globalisering, masseinnvandring og liberalisme for å være livsfarlig for Europas eksistens. Hans ideologi er mer opptatt på negativisme og hva han misliker framfor å skissere positive idealer på hvordan mennesker kan leve sammen.
Han er imot den amerikanske tanken om en «smeltedigel», en metafor for at et homogent samfunn utvikler seg fra ingredienser ved at folk fra ulike kulturer og religioner bidrar til et felles multietnisk samfunn. Benoist har i stedet gjort seg til talsmann for adskilte folk og kulturer, og utviklet begrepet «etnopluralisme» hvor etniske kulturer og nasjoner må leve og utvikle seg adskilt fra hverandre. Han har en utopisk forestilling om at Europa kan og må tilbake til sine førkristne røtter for tusen år tilbake som et alternativ til både kommunisme og kapitalisme.
Benoist misliker USA og hva landet står for: «Heller å bære hjelmen til en soldat i den røde hær», skrev han i 1982, «framfor å leve på en diett av hamburgere i Brooklyn.» I 1991 kritiserte han europeiske tilhengere av den første Gulfkrigen som «kollaboratører av den amerikanske orden».
Benoist hevder at han er motstander av rasisme og vold. I stedet bygger han «en tankeskole, ikke en politisk bevegelse.» Han hevder at selv er verken på høyre- eller venstresiden. Han hevder at han støtter en multikultur, men ikke innvandring, og har uttalt at han håper på en fri debatt og større folkelig deltagelse i demokratiet, men er samtidig kritisk til moderne demokrati.
Som en av de fremste ideologiske talsmennene for det nye høyre i Frankrike har han uttalt: «Vi er en teoretisk og kulturell bevegelse... den er akseptert i Frankrike som en del av det kulturpolitiske landskapet... Det er gjennom at det nye høyre har tatt opp bestemte emner som bestemte debatter i det hele tatt har skjedd. Jeg tenker eksempelvis på diskusjoner om den indoeuropeiske arven i Europa, den konservative revolusjonen i Tyskland, om polyteisme og monoteisme, eller om IQ — arv eller miljø (hvilket er delvis en temmelig falsk dikotomi), deltagerdemokrati, føderalisme og kommunitære ideer, kritikk av markedsideologien, og så videre. Ja, vi var innblandet i alle disse spørsmål.»
Hans kritikere, som blant annet Thomas Sheehan, argumenterer for at Benoist har utviklet en ny forklaring på fascisme. Roger Griffin argumenterer, ved å benytte en idealistisk definisjon av fascisme som inkluderer «populistiske ultranasjonalisme» og «palingenesis» (heroisk gjenfødsel), at det nye høyre og Benoist trekker på slike fascistiske ideologer som Armin Mohler og Julius Evola på en slik måte at Benoist kan hevde å ha et «metapolitisk» standpunkt, men har uansett rester av fascistiske ideologiske elementer.
Benoists kritikere hevder også at hans synspunkter vekker minner om nazistenes forsøk på å erstatte kristendommen med sin egen hedendom. Blant annet har historikeren Walter Laqueur og journalisten Martin A. Lee identifisert det nye høyre som en ny eller pyntet tapping av nyfascismen eller en høyreekstrem ideologi med betydelig tankegods i fascismen.
Bibliografi (utvalg)
Blant Benoists bøker oversatt til engelsk finnes:
Derelomus
Derelomus er en slekt av små biller med lang, tynn snute. Billene lever på levende planter.
Utseende
Små til middelsstore (ofte 2 – 6 mm) biller av sterkt varierende kroppsform. Felles for alle er at hodet er trukket ut til en lang og tynn snute (i ekstreme tilfeller lengre enn resten av kroppen), og at antennene er knebøyde (unntatt hos slekten Rhamphus). Oversiden er mer eller mindre skjellkledt og matt. Kroppsformen varierer mellom kort oval (slekten Curculio) og ganske langstrakt (for eksempel slektene Dorytomus og Brachonyx), vanligvis høyt hvelvet, men flat og bred hos gruppen hoppsnutebiller (Rhamphini). Hodet er forholdsvis lite. Den lange snuten kan ikke legges inn i en fure mellom framhoftene og holdes ofte framoverrettet. Brystskjoldet er bredere enn langt, bakerst ofte omtrent så bredt som dekkvingene ved roten. Beina er vanligvis forholdsvis lange og kraftige, noen ganger (bl.a. noen arter i slekten Dorytomus) er frambeina sterkt forlenget. Hos gruppen hoppsnutebiller er bakbeina utviklet til hoppebein, men sterkt fortykkede lår. Lårene har ofte kraftige tenner på undersiden (for eksempel hos slekten Anthonomus).
Levevis
Denne slekten lever på palmer, der de kan virke som pollinatorer.
Chumphon (provins)
Changwat Chumphon ( ชุมพร ) er en provins ved Siambukten i det sørlige Thailand. Fra nord (med klokken) grenser den mot provinsene Prachuap Khiri Khan, Surat Thani og Ranong. I vest grenser den også mot Burma.
Arealet er 6 009 km², og befolkningen anslås (2005) til 512 000. Provinshovedstaden heter også Chumphon og har 33 522 innbyggere (2005).
Geografi og administrativ inndeling
Chumphon ligger langs Siambukten med den sentrale fjellkjeden Tenasserim Range i vest. Helt i sørvest når fjellene opp i 1 028 moh. (Khao Man Sao), mens de lengre nord ligger på 400-600 meter. Fjellområdene er delvis dekket av tropisk regnskog.
En åpning i fjellkjeden – Kra-eidet (Isthmus of Kra) – skaper en lavlandsåpning mellom fjellene fra bukten Pak Chan i Andamanhavet og over til Siambukten. I middelalderen ble varer fra skip i Indiahavet fraktet landveien over Kra-eidet og lastet om i Siambukten for å unngå Malakka-stredet.
De åtte distriktene (amphoe) i provinsen er:
Samferdsel og økonomi
Dyrking av bananer er en viktig næringsvei, ved siden av noe turisme langs strandområdene. Viktige turismeområder er, regnet fra nord:
Det dyrkes også naturgummi, og drives kystfiske i Siambukten. Landbruket består ellers av mye grønnsaks- og krydderdyrking langs kystsletten og i dalene langs elvene Lang Suan (sør) og Rao Ro (nord).
Vera Holte
Vera Holte (født 23. februar 1972) er en norsk skuespiller. Hun debuterte som 13-åring i 1985 med hovedrolle i spillefilmen og TV-serien Nattseilere. Hun har senere hatt roller i tv-serien Monster (NRK, 2017), tv-serien Øyevitne (NRK) og spillefilmen På bølgelengde (2011, Nordås Film)
Utdannelse
Holte er skuespillerutdannet fra Lee Strasberg Institute i London og er utdannet lektor med hovedfagsoppgave fra NTNU om skuespillerens arbeid i Method Acting (Lee Strasberg, Stella Adler, Sanford Meisner). Hun har undervist i teater ved Norsk Skuespillerinstitutt, Produsentstudiet i Harstad, Norges teknisk-naturvitenskapelige universitet (NTNU), Høgskulen i Volda, Høgskolen i Bodø, Høgskolen i Harstad og UiT Norges arktiske universitet.
I 2015 ble hun sertifisert som skuespiller-coach i Ivana Chubbuck-teknikken av Ivana Chubbuck og Ivana Chubbuck Studio, og har sammen med to andre Chubbuck-coacher etablert sin egen virksomhet i Oslo under navnet Chubbuck Norway.
Tinglysing
Tinglysing er en offentlig registrering av en avtale mellom to parter om rettigheter og forpliktelser som angår fast eiendom, visse typer løsøre eller arve- og gavedisposisjoner, samt ektepakter. De viktigste avtalene som er gjenstand for tinglysing, er kjøpekontrakter og skjøter (dokumenter som overfører eiendomsrett til fast eiendom) og pantobligasjoner (gjeldsbevis som er sikret med pant i fast eiendom). Også offentlige myndigheter tinglyser enkelte vedtak som gjelder fast eiendom. Viktigst er utleggsforretninger (vedtak om pant til sikkerhet for gjeld til en offentlig myndighet). Alle rettsstiftelser som går ut på å stifte, forandre, overdra, behefte, anerkjenne eller oppheve en rett som har til gjenstand en fast eiendom kan tinglyses, jf. tinglysingsloven § 12.
Vera Holte
Stipender
I 2007 fikk hun Statens arbeidstipend for nyetablerte kunstnere, og i 2008, 2016, 2017 fikk hun Statens kunstnerstipend.
Tinglysing
Tinglysing av en avtale er aldri noe vilkår for at den skal være gyldig og bindende mellom partene. Hensikten er å gi avtalen rettsvern overfor utenforstående (tredjemenn), det vil si at en som for eksempel kjøper en eiendom må respektere de rettigheter som er tinglyst selv om han ikke kjente til dem.
Gyldighet overfor tredjemann
Den primære hensikten med tinglysing er å gjøre en avtale gyldig overfor tredjemann. Det sies gjerne at grunnboka har positiv og negativ troverdighet. Potensielle kjøpere, kreditorer eller andre kan ikke påberope seg at de ikke kjente til opplysninger som er tinglyst (positiv troverdighet), og på den annen side kan man ikke gjøre gjeldende rettigheter mot godtroende erververe som det ikke fantes tinglyste opplysninger om (negativ troverdighet).
Historie
Tinglysing i Norge har sin opprinnelse tilbake til vikingtiden, da viktige avtaler mellom to parter ble kunngjort muntlig på det lokale tinget. Hensikten med å lese opp avtalene på tingplassen var å ha vitner til å bekrefte avtalene. Etter hvert som samfunnsutviklingen fortsatte, kom behovet for å dokumentere avtalene skriftlig. Til å begynne med ble dette gjort ved at det ble engasjert skrivekyndige personer som kunne nedtegne de muntlige avtalene som ble inngått. Da det var viktig at nedtegnelsen av avtalene var riktig, måtte disse personene avlegge et løfte om upartiskhet og skriveførhet. På den måten oppsto begrepet «edsvoren skriver» om denne personen. Etter at det ble opprettet et register for fast eiendom (matrikkel), kunne avtaler knyttes til de enkelte eiendommene. Det ble behov for en offentlig oversikt over både eiendommer og avtaler, og det ble opprettet ulike «sorenskriverembeder» rundt om i landet, ledet av en sorenskriver. På slutten av 1500-tallet ble landet inndelt i faste sorenskriverdistrikter, som stort sett har holdt seg uendret fram til 2005.
Darkoti (fyrstestat)
Darkoti var en fyrstestat i det som nå er delstaten Himachal Pradesh i India. Staten var styrt av en fyrste, som ble vasall under britene. Staten ble etablert mot slutten av 1700-tallet og ble innlemmet i India i 1948. Den hadde i 1901 518 innbyggere og en flate på 21 km2.
Tinglysing
Historie
Sorenskriveren fungerte også som dommer i første rettsinstans (tingretten). Derfor har tradisjonelt tingretten og tinglysingsmyndigheten hatt felles lokalisering.
Darkoti (fyrstestat)
Herskere
Herskerne har hatt tittelen rana og thakur. Herskerne av Darkoti var:
Tinglysing
Historie
Den 12. juni 2002 vedtok Stortinget at all tinglysing i fast eiendom skal foregå sentralt ved Statens kartverk på Hønefoss.
Fra juli 2004 til oktober 2007 ble tinglysingen gradvis overført fra landets 87 tingretter til Statens kartverk. Et felles kundesenter ble opprettet i Kinsarvik i Ullensvang kommune 1. februar 2006. Sentraliseringen i 2002 ble vedtatt av Stortinget uten å bli vurdert i odelstingsproposisjonen eller foreslått av høringsinstansene. Diskusjonstema under høringen, var om tinglysingen fortsatt skulle høre inn under domstolene, eller om 19 fylkeskartkontor i Statens kartverk skulle overta. I stor grad gikk diskusjonen på lokal kunnskap og tilhørighet, og forvaltningstenkning vs. domstoltenkning.
Martin Kvikstad
Martin Reppen Kvikstad (født 18. februar 1991) er en norsk amatørbokser fra Raufoss Bokseklubb. Kvikstad har seks norgesmestertitler og en nordisk tittel. Han startet med boksing da han var 13 år.
Tinglysing
Historie
Fra 1. juli 2006 ble også tinglysing av rettsstiftelser i borettsandeler - i loven kalt rettsregistrering - sentralisert i Statens kartverk i Kinsarvik, og denne avdelingen kalles gjerne Borettsregisteret. Tidligere var det forretningsførerne i borettslag, som oftest et boligbyggelag, som holdt orden på hvem som eide andelene og hvilke panteheftelser som var stiftet i andelen etter reglene i panteloven kapittel 4. Opprinnelig var denne sentraliseringen ikke noen del av den nye borettslagsloven av 6. juni 2003,, men loven ble endret på dette punkt før den trådte i kraft 1. juli 2006. Alle rettsregistreringer er nå overført fra forretningsførerne til Borettsregisteret og alle nye overføringer av, og pantsettelser i, borettsandeler skjer der.
Darkoti (fyrstestat)
Integrasjon i India
Etter Indias uavhengighet i 1947 ble Darkoti 15. april 1948 slått sammen med nabostatene til Himachal Pradesh.
Gaffelgrep
Gaffelgrep betegner en viss type grep på musikkinstrumenter med fingerhull. Gaffelgrep er grep der ikke alle de dekkende fingrene er naboer, og de er derfor gjerne mer teknisk krevende å spille.
Tinglysing
Virkemåte
Opprettelser og hjemmelsovergang for eiendommer blir ført inn i grunnboka. Tidligere fikk nye eiendommer opprettet sitt eget grunnboksblad ved tinglysing av et målebrev. I dag opprettes grunnboksbladet ved tinglysing av en særskilt melding til tinglysing. Overføring av hjemmelen til en ny eier eller fester skjer ved at skjøtet tinglyses.
Sarkis
Sarkis (egentlig Sarkis Zabunyan, født 26. september 1938 i Istanbul) er en tyrkisk-armensk konseptkunstner, som siden 1962 har bodd og arbeidet i Paris.
Gaffelgrep
F.eks. spilles B på en blokkfløyte med hullene 1-3-4 dekket, mens hull 2 (venstre langfinger) er åpent. På en blikkfløyte i D spilles C gjerne med gaffelgrepet 2-3-4-6.
Sarkis
Han er utdannet fra Mimar Sinan-universitetet i Istanbul. Etter at han flyttet til Paris vant han tidlig – i 1966, en pris ved Parisbiennalen for unge kunstnere. Han var lærer ved École supérieure des arts décoratifs de Strasbourg fra 1980 til 1990. Hans debututstilling var i hjembyen i 1960, og hans første utstillinger i utlandet var i Paris 1967 og i Götbeborg 1968. Siden 1971 har han stilt ut over hele Europa, og han deltok i kollektivutstillingen «Møter med Munch» på Henie Onstad kunstsenter i 2005. Han mottok Grand prix National de sculpture i 1991. Sarkis begynte som maler, og arbeidet fra 1969 med installasjoner. Siden 1997 har han arbeidet med videokunst.
Han har bidratt til Skulpturlandskap Nordland med den hus-lignende installasjonen «Dager og netter» i Hadsel.
Tinglysing
Virkemåte
Ved innlevering av et dokument for tinglysing blir det først foretatt en grovsortering. Dokumenter som åpenbart ikke kan tinglyses, blir avvist umiddelbart. Øvrige dokumenter blir mottatt og registrert med dato og et nummer. Denne registreringen blir foretatt i en egen bok som etterhvert er blitt kalt for dagboken. Her blir det også ført et ekstrakt av innholdet i dokumentet. Dagboknummeret blir påført tinglysingsgjenparten. Deretter blir dokumentene gjennomgått for eventuelle feil og mangler (konferert). Alle dokumenter som blir antatt til tinglysing blir ført inn i panteboken, der de blir gitt et panteboknummer. Dette nummeret blir igjen et referansenummer som føres inn i grunnboksbladet for angjeldende eiendom.
Ekari
Ekari (mee), også kjent som ekagi eller kapauku, er et trans-ny-guinea-språk som snakkes av rundt 100 000 mennesker (1985) ved Panaisjøene i Papua-provinsen i Indonesia.
Tinglysing
Virkemåte
Originaldokumentet blir stemplet og sendt tilbake til den som er angitt som mottaker.
Fremgangsmåte
Et dokument som tinglyses skal finnes i to eksemplarer; et originaldokument med originale underskrifter, og en likelydende tinglysingsgjenpart. Tinglysingsgjenparten kan være en fotokopi av originaldokumentet.
Underskrifter
Originaldokumentet undertegnes av den som er hjemmelshaver til eiendommen det gjelder. Ved overføring av en rettighet (servitutt) kan det være tilstrekkelig at den som innehar rettigheten undertegner dokumentet. Personnummeret til underskriveren skal være angitt.
Lysing i kull og kjønn
Lysing i kull og kjønn var etter gammel norsk rett et vilkår for at barn som ble født utenfor ekteskap skulle få arverett etter faren på samme måte som barn født innenfor ekteskap.
Tinglysing
Underskrifter
Dersom det er et hjemmelsdokument, skal også to myndige og uavhengige vitner undertegne, og bekrefte at hjemmelshaveren har undertegnet dokumentet i deres nærvær. Boligadressen og alderen til vitnene skal være angitt.
Lysing i kull og kjønn
Lysing i kull og kjønn var omtalt i Christian Vs Norske Lov 5-2-71 og også i Arveloven av 1854, § 5. Kull-lysinga gikk ut på at faren erklærte muntlig eller skriftlig på tinget at barnet var hans. Barn født etter 1. januar 1917 har full arverett etter faren uten kull-lysing.
Tinglysing
Vedlegg
Ved innlevering av enkelte dokumenter kreves det vedlegg. Det gjelder konsesjonstillatelser, egenerklæring om konsesjonsfrihet og hustegninger i forbindelse med seksjonering.
Lysing i kull og kjønn
For at et barn som var født utenfor ekteskap skulle få odelsrett etter faren, var kull-lysing nødvendig helt fram til odelsloven av 28. juni 1974. Også etter at denne loven var vedtatt, måtte barn som var født utenfor ekteskap før 1917 som en overgangsregel lyses i kull og kjønn for å få full arverett etter faren. Disse overgangsreglene ble opphevet i 2009, men de kan likevel ennå få virkning i saker som gjelder eierskifte som ble foretatt før 1. juli 2009.
Tinglysing
Vedlegg
Fullmakter, prokuraer og firmaattester i forbindelse med underskrifter regnes som vedlegg.
Klage
Dersom et dokument blir nektet tinglysing, skal den som har innlevert dokumentet – samt eventuelle andre personer dokumentet gjelder – underrettes om nektelsen og grunnen til den, samt om adgangen til anke og fristen for det.
Fordi all tinglysing i Norge skjer på Hønefoss, er det alltid Borgarting lagmannsrett som behandler slike anker.
Løsøreregisteret
Løsøreregisteret ble vedtatt opprettet i 1979 og ble offisielt åpnet i Brønnøysund i januar 1981. Bakgrunn for opprettelsen: Etter hvert ble det behov og mulighet for å tinglyse heftelser (pant) i løsøre, uten tilknytning til fast eiendom. Etter at Løsøreregisteret i Brønnøysund ble opprettet, ble all tinglysing med pant i løsøre ble overført dit. Det er stort sett registrerte biler og kjøretøyer som har slike panteheftelser, men det kan også være inventar, maskiner, varelager og annet i forbindelse med en produksjonbedrift. Det er tre måter heftelser kan identifiseres i løsøreregisteret ved henvendelse:
Panteattester fra løsøreregisteret kan ikke tillegges samme negative troverdighet som panteattester vedrørende fast eiendom.
Ektepakt
I Ektepaktregisteret er det mulig å tinglyse ektepakter. En ektepakt er en avtale mellom ektefeller som regulerer formuesforhold. Ved særeie utover det som automatisk følger av loven, må det opprettes en ektepakt. Denne kan tinglyses. Det samme gjaldt for registrerte partnere, frem til den nye ekteskapsloven.
Gebyrer og avgifter
Ved all tinglysing skal det betales et tinglysingsgebyr. Gebyret er fastsatt ved forskrift. Gebyret varierer for ulike typer tinglysing, og endres normalt ved hvert årsskifte. Ved tinglysing av skjøte skal det i tillegg betales en dokumentavgift. Dokumentavgiften er for tiden 2,5 % av den verdien som er angitt på dokumentet.
Zlatko Dalić
Zlatko Dalić (født 26. oktober 1966) er en kroatisk fotballtrener og tidligere fotballspiller som er landslagstrener for.
Den 7. oktober 2017 overtok han jobben som landslagstrener for fra Ante Čačić.
Yvette Brackman
Yvette Brackman (født 1967 i New York) er en amerikansk-dansk kunstner og kurator.
Brackman er født av russiske foreldre som emigrerte til USA i 1959. Hun utdannet seg ved Yale University i New Haven i USA 1982-87 i blant annet antropologi og fransk (BA), på Art Institute of Chicago 1984-88 med en bred kunstnerisk utdanning (MA i Studio Art) og ved University of Illinois i feminisme og kunsthistorie (MA) 1993-97.
Hun arbeider med ulike teknikker, blant annet installasjoner, performances og videokunst. Hun har ofte arbeidet med motiv fra russisk nåtidshistorie og geografi, ikke minst fra Russlands arktiske områder.
Brackman var professor ved Kunstakademiet i København 2000-2007. Hun bor og arbeider i København.
Småkortvinger
Småkortvinger (Aleocharinae) er en meget artsrik gruppe (underfamilie) av biller som hører til familien kortvinger. Det er beskrevet over 12 000 arter fordelt på ca. 1750 slekter, og mer enn 420 arter er registrert i Norge, slekten Atheta har alene over 100 arter i Norge.
Utseende
Disse billene er små (1 – 7 mm), vanligvis slanke og ofte brunlige på farge. Hodet er mer eller mindre rundt med små fasettøyne, antennene, som sitter festet mellom fasettøynene, er vanligvis ganske lange og ofte fortykkede mot spissen. Kroppen er oftest tett og fint punktert og fint hårete, beina er slanke. Mange av artene ligner hverandre sterkt og man må ofte dissekere ut kjønnsorganene for å bestemme dem.
Levevis
Disse små billene kan finnes nær sagt over alt på landjorden, og er særlig tallrike i strø og kompost, men de enkelte artene har ofte mer spesifikke krav. En del arter lever knyttet til maur (såkalte myrmekofiler), enten inne i tuene (slekten Lomechusa) eller rundt omkring tuene (slektene Drusilla og Zyras). De spiser maurenes matavfall, men kan også angripe maurlarver eller voksne maur. Zyras humeralis er ofte meget tallrik rundt tuer av røde skogsmaur (Formica sp.). De har blitt kalt "insektenes hyener", da de dels spiser døde insekter, men også kan angripe en maur i flokk. I alle fall noen av billene som lever hos maur skiller ut stoffer som maurene slikker i seg, og får derfor være i fred i tua. Det finnes også mange arter som er tett knyttet til termitter. Andre arter er knyttet til sopp, blant annet slekten Gyrophaena på poresopper (kjuker). De er sannsynligvis rovdyr som spiser andre små leddyr som lever på soppen, kanskje spiser de også soppsporer. Artene i slekten Aleochara har larver som lever som parasitter på tovinger (fluer og mygg), og kan finnes på møkk og kadavere der det er rikelig med tovingelarver. En god del arter kan finnes i fuglereir, der de trolig lever av andre smådyr. Det er også en god del arter i denne gruppen som lever i fjæra.
Systematisk inndeling
I denne oversikten nevnes bare de slektene som forekommer i Norge. I omtalen av de enkelte stammene finnes fullstendige lister over slektene i hver stamme.
…og Fia hadde sko
...og Fia hadde sko (med undertittelen Lillebjørn + venner) er et musikkalbum med Lillebjørn Nilsen, utgitt på plateselskapet Karusell i 1974. Til innspillingen hadde Lillebjørn Nilsen fått med seg en rekke barn, siden dette skulle bli en barneplate, derav undertittelen «Lillebjørn + venner».
Albumet ble gjenutgitt i 1995 under tittelen Haba Haba, Lillebjørn Nilsens barneviser. Plateselskapet Grappa endret tittelen siden sangen «Haba Haba» ble en stor hit i 1974, med sjetteplass som beste plassering på listene. Formålet med tittelendringen var å utnytte gjenkjennelsespotensialet.
Mottagelse
Albumet med totalt 17 spor ble meget godt mottatt, særlig av barn. Fra albumet ble det også utgitt en singel med to sanger på; «Haba Haba» og «Kirsebæret».
Jalal El-Gharbi
Mohammed Jalal El-Gharbi (født 2. januar 1988) er en norsk fotballspiller av marokkansk opprinnelse, som spiller på midtbanen for.
Karriere
El-Gharbi var med i A-lagstroppen til i Royal League i 2005 og var fast på G18-landslaget i 2006-sesongen, men deltok på landslaget allerede i 2005.
…og Fia hadde sko
Mottagelse
På 1970-tallet spilte Lillebjørn Nilsen og barnekoret som medvirket på albumet, også inn et program for NRK barne-TV med sanger fra albumet.
Jalal El-Gharbi
Karriere
Han ble hentet opp fra s egen ungdomsavdeling foran 2006-sesongen, men var store deler av 2007-sesongen utleid til, uten å få særlig spilletid for A-laget. El-Gharbi var i under 2008-sesongen.
…og Fia hadde sko
«Sett deg oppi kørja»
Tekst og musikk: Gammel tradisjonell vise
Arrangement: Lillebjørn Nilsen
Tekstutdrag''
Slik lyder første verset på «Sett deg oppi kørja», som er en velkjent barnesang.
«Er de'kke rart?»
Tekst og musikk: Lillebjørn Nilsen
«En sang om en sjømann»
Tekst og musikk: Lillebjørn Nilsen
«Skomakeren»
Tekst og musikk: Lillebjørn Nilsen
«Første lille spillemann»
Tekst og musikk: Lillebjørn Nilsen
«Balladen om Morgan Rev»
Tekst og musikk: Lillebjørn Nilsen
Også kjent som «Reven på hønsejakt».
«Hermegåsa»
Tekst/musikk: Ukjent/Tradisjonell engelsk melodi
«Hermegåsa» er en hermelek, med melodi lånt fra den engelske folkesangen «Skip to my Lou».
«Kirsebæret»
Tekst/musikk: Hartvig Kiran/Tradisjonell engelsk folketone
Arrangement: Lillebjørn Nilsen
«Dårlig tid»
Tekst og musikk: Lillebjørn Nilsen
Yargelis Savigne
Yargelis Savigne (født 13. november 1984 i Guantánamo) er en kubansk friidrettsutøver (tresteg og lengde). Under VM 2005 i Helsingfors var hun med i både tresteg og lengde. Hun ble nummer to i tresteg og nummer fire i lengde. Under innendørs-VM i 2006 i Moskva ble Savigne nummer seks i tresteg.
…og Fia hadde sko
«Trosten tok et bær»
Tekst og musikk: Lillebjørn Nilsen
«Bonden og kråka»
Tekst og musikk: Tradisjonell folkevise
'Sangen er også kjent som Kråkevisa''. '''
Tekstutdrag:
Visa var opprinnelig en skjemtevise, men blir nå regnet som en barnesang. Den finnes i over hundre varianter, og den eldste kjente varianten finnes i et dansk trykk fra slutten av 1600-tallet.
«Under den hvite bro»
Tekst og musikk: Tradisjonell.
«Eg fekk meg ei kjerring»
Tekst og musikk: Tradisjonell folkevise
«Haba Haba»
Tekst og musikk: Lillebjørn Nilsen
«Haba Haba» (utdrag) ''
«Bamse Bamse»
Tekst og musikk: Lillebjørn Nilsen
«Dummenikken»
Tekst og musikk: Tradisjonell
Sporliste
LP (1988) 2920 119 (Polydor) 1974  (34:07)
Side A (15:26)
CD (1995) GRCD 3003 (Grappa) 1995  (35:07)
Odnesbakken
Odnesbakken (også kalt Flubergbakken) var et skihoppanlegg på Odnes i Søndre Land i Innlandet. Anlegget var mest kjent for storbakken med K-punkt 105 meter og bakkestørrelse 117 meter, men hadde også fire mindre bakker med størrelse K80, K50, K33 og K15. Odnesbakken var NM-arena (spesielt hopp) i 1969, 1972, 1977, 1981, 1987, 1989, 1990, 1993 og 2002. Anlegget ble revet i 2008.
Den siste bakkerekorden i storbakken var 122,5 meter, satt av Magnus Rostad under junior-NM 23. januar 2003.
Odnesbakken sto ferdig i 1925, men snømangel gjorde at det bare kunne gjøres prøvehopp den vinteren. Eiel Holten hadde det lengste prøvehoppet med 60 meter. I rennet 21. februar 1926 satte John Snersrud bakkerekord med 66 meter. Under ekstrahopping med toppfart etter rennet hoppet først Jacob Tullin Thams 70 meter og så Sigmund Ruud 70,5 meter. Dette var de lengste hoppene som til da var gjort i Norge. 18. januar 1931 satte Birger Ruud verdensrekord i bakken, med 76,5 meter. Ved samme anledning falt han også i et hopp på 82 meter. Under oppvisningshopping i det samme rennet satte Johanne Kolstad verdensrekord for kvinner i bakken med 46,5 meter. 22. januar 1989 satte Merete Kristiansen verdensrekord med 111 meter. Bakken ble sist utbygd og modernisert foran NM i stor bakke i 2002.
De tre mellomste bakkene i anlegget ble brukt under veteran-VM 1991.
Bakken ble drevet av Fluberg IL. I januar 2007 ble den store bakken avertert for å bli gitt bort gratis. Fluberg IL ble nedlagt etter økonomiske problemer, og interimsstyret ønsket å gi bort materialene i stillaset og dommertårnet.
Flubergrennet
Rennet i 1976 er tatt med for fullstendighetens skyld, selv om det ikke ble arrangert i Odnesbakken.
2012 (film)
På tross av et skremmende tema og uvanlig spektakulære spesialeffekter, er 2012 en underholdningsfilm der de voldsomme ødeleggelsene og ferden mot redningen blir skildret med fart og spenning, humor og trygge filmklisjeer.
Filmen hadde premiere fredag 13. november 2009. I Norge fikk den en aldersgrense på 11 år.
Wittenau
Wittenau er en ortsteil i Berlins bydel Reinickendorf.
Geografi
Wittenau grenser i sørvest til Tegel, og deretter med klokken Waidmannslust, Lübars, Märkisches Viertel og Reinickendorf. Ortsteilen gjennomskjæres av kanalen Nordgraben som forbinder elven Panke fra Barnimhøyden med Tegeler See i Havelvassdraget.
Historie
I perioden 1877–1879 ble det oppført en nerveklinikk Karl-Bonhoeffer-Nervenklinik i Wittenau som senere bidro til å gjøre området kjent. Klinikken tilhører idag Vivantes.
Borsig industrier begynte i 1899 å oppførte sine anlegg på Dalldorfer Heide nær Tegeler Feldmark.
Wittenau ble innlemmet i Stor-Berlin i 1920 og tilhørte som en del av Reinickendorf, fransk sektor av Vest-Berlin mellom 1945 og 1990.
The Open University
The Open University er et britisk universitet og digitalt bibliotek. Det ble opprettet i 1969 som et åpent lærested, hvor de fleste av studentene får sin utdanning gjennom korrespondanse, fjernsyn eller internett. Administrasjonen er lagt til Walton Hall i Milton Keynes, og det er tretten andre regionale kontorer i Storbritannia. Universitetet tildeler grader på alle nivåer.
Med mer enn 180 000 studenter pr. 2005 er The Open University Storbritannias største utdanningsinstitusjon. 25 000 av studentene befinner seg i utlandet. Bare et svært lite antall, noen hundre, er på campus til daglig. Siden opprettelsen har mer enn tre millioner studenter vært innom universitetet. I en undersøkelse blant studenter i 2005 ble The Open University kåret til landets beste i forhold til hvor fornøyd studentene var med tilbudene.
Aylesbury Vale
Aylesbury Vale (også kjent som Vale of Aylesbury) er et administrativt distrikt i Buckinghamshire, England. Det har navn etter administrasjonssenteret Aylesbury, som ligger omtrent midt i distriktet. Det ble opprettet 1. april 1974 ved at de eldre distriktene Aylesbury and Buckingham, Aylesbury landdistrikt, Buckingham landdistrikt, Wing landdistrikt og deler av Winslow landdistrikt ble slått sammen. Distriktet dekker et areal på 902,75 km² og hadde 174 137 innbyggere i 2011.
Landskapet er flatt, for det meste med leirjord som ble dannet på slutten av siste istid.
Lillehorten
Lillehorten eller Lille Horten er navnet på et gammelt hus i Skippergaten i Melsomvik i Sandefjord kommune i Vestfold. Huset bestod frem til 1905 av to frittstående hus fra rundt 1710 bygget i laftet tømmer. I 1905 ble det bygget på en ny etasje. Melsomvik var på begynnelsen av 1900-tallet opplagshavn for den norske marine. En periode var mange av beboerne i huset fra Horten og på grunn av det er huset siden blitt kalt for Lille Horten.
Ivar Mathisen (padler)
Ivar Mathisen (født 14. juni 1920 i Bærum, død 7. oktober 2008) var en norsk padler som deltok i de olympiske leker 1948 i London og 1952 i Helsingfors.
Mathisen vant en olympisk sølvmedalje i padling under Sommer-OL 1948 i London. Han kom på andreplass i K2 10 000 meter sammen med Knut Østby bak svenskene Gunnar Åkerlund og Hans Wetterström. På K2 1000 meter ble de nummer fire.
Han vant kongepokalen i 1950.
Chav
Chav (romanes: chavi, «barn»), også charv og charver, er en britisk betegnelse som kom inn i det engelske språket i 1998, med utspring i Sør-England. Chav er et slanguttrykk benyttet nedsettende i dagligtalen og i pressen om ungdommer fra enkle kår, med lav utdanning og behov for å vise seg frem. Chav betegner også en moteretning og en subkultur, og er ofte ensbetydende med vulgær og usmakelig.
Den britiske pressen har ved flere anledninger brukt begrepet, og benytter det ofte for å betegne uutdannede småforbrytere og den kommende bondeklassen. Det har blitt uttrykt kritikk mot begrepet, da det menes at terminologibruken uttrykker et klassebesatt britisk samfunn. Frykten for dette har kommet frem fra liberale miljøer.
Etymologi
Den aksepterte etymologien for «chav» er at det stammer fra romaniske ordet «chavi» som betyr barn. Relaterte engelske ord utledet fra samme kilde er for eksempel «charva» som betyr prostituert (brukt i Nordøst-England på en tilsvarende måte). I moderne spansk betyr «chaval», «chavo» eller «chavón» «fyr» (engelsk «lad») (f.eks.: El Chavo en meksikansk tv-komedie hvor hovedpersonen er en gategutt).
Stereotypen
Den subkulturelle stereotypen er fiksert på saker som «bling»-smykker og ekte eller falske designerklær med det rutete Burberry-mønstret «nova» og merker som Adidas og Nike. Musikkstilen består hovedsakelig av garage, RnB og hiphop.
Eksterne lenker
Гопник
Bert Cameron
Bert Cameron (født 16. november 1959 i Spanish Town) er en tidligere jamaicansk friidrettsutøver (400 m). Han vant det nystiftede Friidretts-VM i 1983 i Helsingfors. Han gjorde et bra løp i semifinalen under OL i 1984, men fikk en skade og kom ikke til finalen. Fire år senere, under OL 1988 i Seoul, hjalp han det jamaicanske stafettlaget til sølv.
Eva Henning
Eva Henning Maurstad (født Eva Wetlesen 10. mai 1920 i Newark i USA, død 18. april 2016 i Oslo i Norge) var en svensk-norsk skuespiller.
Biografi
Hun var datter av veiingeniøren Edgar Voss Wetlesen (1893–1983) og Ragni Wetlesen (1896–1985), døpt Frisell, samt stedatter av skuespilleren Uno Henning som moren giftet seg med etter skilsmissen fra Edgar Wetlesen.
Hun filmdebuterte i 1940 i Ragnar Arvedsons Gentleman att hyra. Hennes gjennombrudd kom i 1943 i Åke Ohbergs spillefilm Elvira Madigan, hvor hun spilte én av hovedrollene.
Henning var første gang gift med friherre Jockum Beck-Friis (1943–1946) og andre gang med skuespilleren og regissøren Hasse Ekman (1946–1953), som hun fikk datteren Fam Ekman med. I 1954 giftet hun seg med den norske skuespilleren Toralv Maurstad (født 1926) og fikk en sønn med ham. Ekteskapet ble oppløst i 1970. I disse årene spilte hun mange teaterroller i Norge.
Hun spilte også i Arne Skouens norske film Om Tilla (1963).
Fellesutvalget for Palestina
FuP støtter etableringen av en uavhengig palestinsk stat på grunnlag av FN-resolusjon 242 fra 1967 gjennom blant annet tilbaketrekking av israelske væpnede styrker fra de okkuperte territorier, FN-resolusjon 338 fra 1973- en delvis forlengelse av resolusjon 242 og som oppfordrer til våpenhvile og fredsforhandlinger mellom partene, FN-resolusjon 1397- den første resolusjonen fra FNs sikkerhetsråd som tok til orde for en palestinsk og israelsk stat side om side, samt de palestinske flyktningenes rett til å vende tilbake i henhold til FNs flyktningkonvensjon, resolusjon 194.
Organisasjonen driver informasjonsarbeid og politisk påvirkningsarbeid, blant annet med tanke på det palestinske folkets situasjon og dets rettigheter under folkeretten. FuP arrangerer seminarer, samt den årlige Palestinakonferansen og studieturer.
Medlemsorganisasjoner
Medlemsorganisasjonene i 2016:
Reduced instruction set computer
Reduced instruction set computer (RISC) er en type mikroprosessor som i motsetning til CISC-prosessorer kan utføre relativt få instruksjoner. Til gjengjeld tar hver instruksjon kort tid å utføre.
Komplekse beregninger krever gjerne at flere instruksjoner kjøres etter hverandre på en RISC-prosessor, mens en CISC-prosessor kunne gjort en tilsvarende beregning i ett trinn.
Egenskaper
Av praktiske årsaker er det derfor enklest å forklare RISC-filosofien ved å sammenligne den med rene CISC-arkitekturer.
Flytt kompleksiteten fra maskinvaren til kompilatorene
Grensen mellom maskinvare og programvare er flytende, og mange oppgaver som utføres av fysiske gjenstander kan også utføres av programvare. Et modem kan f.eks. både være en fysisk gjenstand og et dataprogram.
I de første høynivåspråkene var det mye arbeid forbundet med å lage en kompilator som sørget for å oversette disse til assembler og igjen til maskinkode. IBM benyttet f.eks. 18 år på å utvikle høynivåspråket Fortran. Istedenfor å tilpasse høynivåspråkene etter datamaskinene, valgte derfor industrien å tilpasse datamaskinene etter høynivåspråkene.
Datamaskiner ble stadig mer komplekse (deriblant ved å tilføye stadig flere instruksjoner) for å forenkle realiseringen av høynivåspråk. Det var denne utvidelsen av antall instruksjoner som skapte benevnelsene CISC og RISC.
Færre instruksjoner
De tre øverste datamaskinene i tabellen over er CISC-arkitekturer, mens de tre nederste er RISC-prosessorene. Tabellen viser hvordan RISC-prosessorene har færre instruksjoner.
Intet mikroprogram
Et kjennetegn ved RISC-arkitekturen er fraværet av «mikroprogrammet». Et mikroprogram er en kommandotolk som oversetter mikroprosessorens programmer (mikrokode) til kjørbar kode under kjøring. Dette er nødvendigvis tregere enn å utføre et program direkte, som på forhånd er oversatt til kjørbar kode.
Det første «mikroprogrammet» så dagens lys den 7. april 1964, da IBM lanserte stormaskinen IBM System/360. Denne arkitekturen introduserte et komplekst sett med instruksjoner, som etterhvert fikk navnet «maskinkode». Tolken var lagret i datamaskinens ROM (leseminne) og kunne ikke modifiseres.
I løpet av noen få år formelig eksploderte mikrokoden i kompleksitet. Endog minidatamaskiner som benyttet mikroprosessoren VAX, hadde mer enn 200 instruksjoner og 10-15 forskjellige adresseringsmodi som ble oversatt under kjøring.
Utviklingen ble påskyndet av høynivåspråk, som gjorde det enklere å skrive programmer enn i tradisjonell assembler. Høynivåspråk innførte bl.a. en syntaks med ord som if, while og case. Slike ord manglet direkte paralleller i assembler, og ble oversatt av kompilatorer til komplekse sammensetninger av assembler-syntaks som JUMP, ADD og MOVE. For å forenkle skrivingen av kompilatorer, ble mikrokoden utvidet med stadig nye instruksjoner.
Stadig flere oppgaver ble påført kommandotolken: Nye adresseringsmodi for å håndtere tabeller, komplekse datastrukturer og håndteringen av prosedyre-kall, deriblant overføring av parametre, lagring av registrenes innhold og endringer av stakkens innhold, ble utført av tolken. Etterhvert var tolkens kompleksitet blitt en flaskehals for mikroprosessorenes ytelse.
Gjennombruddet som gjorde RISC-prosessorer mulige, var fremveksten av optimaliserte kompilatorer. Istedenfor å oversette mikrokode under kjøring ved hjelp av en kommandotolk, ble den oversatt direkte av kompilatorene. Ved å eliminere behovet for den mellomliggende tolken, kunne også ytelsen kraftig forbedres.
Kun to adresseringsmodi: «Hent» og «lagre»
RISC-arkitekturer kommuniserer svært enkelt med datamaskinens hovedminne. Det benyttes bare to metoder – «hent» og «lagre», for å flytte data mellom mikroprosessoren og hovedminnet.
I mikroprosessoren SPARC ble dette implementert med følgende assembler-instruksjoner:
I motsetning til dette hadde CISC-prosessorer – eksempelvis Intel 80386, Motorola 68000 og National Semiconductor 32000, svært komplekse metoder til å flytte data fra og til minnet. CISC-prosessorenes adresseringsmodi innbefattet direkte adressering, register-adressering, direkteoperand-adressering, indeksert adressering og indirekte adressering. I tillegg til indirekte adressering, hadde f.eks. Intel 80386 også indirekte registeradressering med avvik, indirekte adressering med base- og indeksregister, og indirekte adressering med base-, indeksregister og konstant.
Alle disse adresseringsmodiene var også blitt skapt for å gjøre det enklere å lage kompilatorer.
Én instruksjon per klokkepuls
I CISC-prosesser utføres ulike instruksjoner med ulike antall klokkepulser. En filosofi bak RISC er å utføre én instruksjon per klokkepuls, slik at f.eks. måle-enheten MIPS er identisk med prosessorens klokkehastighet i MHz.
Pipelining
For å oppnå målsetningen om én utført instruksjon per klokkepuls, må flere instruksjoner bearbeides samtidig. I en fire-trinns pipe blir én instruksjon hentet fra hurtigminnet, mens en annen blir dekodet, en tredje utført, mens resultatet av en fjerde skrevet til minnet:
Denne idéen ble etterhvert også tatt i bruk av CISC-prosessorer, og er derfor ikke lenger noe kjennetegn på RISC. I tillegg er det idag vanlig med pipelines der mer enn fire instruksjoner bearbeides samtidig. I denne sammenheng omtales prinsippet i sammenheng med RISC-filosofien.
Hurtigløp på skøyter under Vinter-OL 2018 – Lagtempo menn
Lagtempo herrer var en av øvelsene i hurtigløp på skøyter under Vinter-OL 2018 og ble avholdt i Gangneung Oval den 18. og 21. februar 2018.
Rekorder
Før konkurransen var gjeldende verdens- og olympisk rekorder som følger:
Følgende nye olympiske rekorder ble satt under konkurransen:
Reduced instruction set computer
Instruksjoner med fastsatt størrelse
For å gjennomføre pipelining er det nødvendig at hver instruksjon har samme størrelse i bytes. Intel 80386 utførte f.eks. også pipelining, men i et begrenset omfang, fordi instruksjoner kunne variere i størrelse fra mellom 1 og 17 bytes.
Generelle registre
I CISC-arkitekturer er mikroprosessorens interne registrene reserverte til spesielle formål. RISC innførte prinsippet om generelle interne registre, for å redusere trafikken mellom mikroprosessoren og hovedminnet til et minimum.
De første RISC-prosessorne
Den første moderne RISC-maskinen var minidatamaskinen IBM 801. Den ble bygd i 1975, men ingen offentlig informasjon om dens eksistens ble tilgjengelig før i 1982.