cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Sandsmett
Utseende og levevis
Sandsmett lever i strømmende eller stillestående, klart vann. Om dagen ligger den nedgravd i sand. Etter mørkets frembrudd svømmer den langs bunnen på jakt etter smådyr som muslingkreps, hoppekreps og hjuldyr. Gytetiden er i april–juni. De klebrige eggene legges på sand eller planter.
Utbredelse
I eldre litteratur har arten Cobitis taenia et enormt utbredelsesområde som omfatter nesten hele Europa, og som strekker seg østover gjennom Nord-Asia til Sakhalin og Japan, men den er nå splittet opp i en rekke arter.
Flygeleder
Bodø ACC (ENBD)
I tillegg har de OFIR (eng. Oceanic Flight Information Region) som strekker seg fra fastlandet, 62 grader nord til 82 grader nord over havet. Dette området er internasjonalt luftrom, og det er altså ingen som «eier» dette luftrommet, men Norge har tatt på seg oppgaven å drive flygekontrolltjenesten i området.
Sandsmett
Utbredelse
Cobitis taenia i snever betydning finnes i elvene som renner til Biscayabukta, Den engelske kanal og Nordsjøen fra Loire og nordover, i elvene som renner til sørlige del av Østersjøen, i øvre deler av Volga og i elvene som renner til nordlige Svartehavet, men mangler helt i Donau. I Storbritannia finnes den bare i elvene Great Ouse, Trent og Witham. Det kan tenkes at den også finnes i de franske elvene Adour og Garonne.
Flygeleder
Bodø ACC (ENBD)
For tiden jobber det ca 55 flygeledere ved Bodø ACC, i tillegg har de ca 40 LTT-fullmektiger. Bodø grenser til Murmansk, Tammerfors, Stockholm, og Reykjavik ACC.
Utdanning
I de fleste land er flygelederutdanning en såkalt etatsutdanning, hvor det foretaket som driver med flygekontrolltjeneste selv utdanner sitt personale. Utdanningen er internasjonal, med ulik grad av lokale tilpasninger.
Sandsmett
Utbredelse
Artsdatabanken regner sandsmett som en dørstokkart i Norge. Det vil si at det er en viss mulighet for at arten kan spre seg til Norge.
Flygeleder
Utdanning
Utdanningen er som regel forbundet med flere opptaksprøver, der søkerne utfordres i 3-dimensjonal forestillingsevne, simultankapasitet, høy stressfaktor, evnen til å ta raske korrekte beslutninger samt samarbeide og koordinere godt med kolleger og andre enheter.
Selve utdanningen er spesifikt rettet mot utøvelsen av flygeleder-yrket, og består i alle land av teori i form av regelverk og praktisk opplæring ved undervisningsinstitusjoner før elevene tar del i såkalt OJT (On the Job Training) – praktisk arbeid ved en flygekontrollenhet før sertifisering.
Utdannelse som flygeleder er internasjonal og kan i stor grad brukes over hele verden, med lokale tilpasninger.
Eurocontrol har de siste årene innført "Europeisk flygeledersertifikat" som skal harmonisere rettigheter/sertifikater i Europa. Dette medfører at flygeledere får utstedt sertifikater som gjør vedkommende "arbeidsdyktig" i de fleste Europeiske land.
I Norden
I Norge gjennomføres flygelederutdannelsen av Avinor AS (tidligere Luftfartsverket), men også Eurocontrol utdanner flygeledere til europeeiske flygekontrollenheter. Utdanningen har tidligere foregått i Storbritannia, Sverige, Canada og USA.
Avinor startet flygelederutdanningen igjen i oktober 2005, etter å hatt utdanning av flere flygeledere på vent siden sommeren 2003. Utdannelsen foregikk fra 2005-2010 i samarbeid med Luftfartsverket (Sverige) og Naviair (Danmark) på en felles skandinavisk flygelederskole i Malmö i Sverige. Skolen har navnet Entry Point North.
I USA
Etter en anbudsprosess for ny flygelederutdanning vant University of North Dakota og begynte utdanningen av norske flygeledere for andre gang våren 2010 (tidligere fra 2001-2003). Utdanningen på skolen i USA er institusjonell, noe som gjør at den sertifiserer studentene til å jobbe som flygelederstudenter i Norge. Den endelige sertifiseringen skjer etter 9-12 måneder med praktisk trening i Norge.
Norge
Flygelederutdanningen går over ca. to år og er delt mellom en teoretisk og praktisk del. Den teoretiske delen foregår ved NATS (National Air Traffic Services) i Whitely, England. Etterfulgt av praksisopphold ved en kontrolltårn eller kontrollsentral i Norge. Kostnadene til utdanningen blir dekket av arbeidsgiveren, med unntak av utgiftene til livsopphold. Utdanningen er godkjent av Statens lånekasse og det er mulig å søke om stipend og lån gjennom til den teoretiske delen av utdannelsen. I den praktiske delen får man lærlinglønn fra Avinor og ikke støtte fra Statens lånekasse i praksisperioden.
Om man blir tatt opp til flygelederutdanningen avgjøres av opptaksprøvene. For å få muligheten til å delta på prøvene må man bestå følgende opptakskrav som er hentet fra avinor.no:
Opptaksprøvene
Opptaksprøvene er delt inn i fire faser. Om man oppfyller alle opptakskravene(over) blir man beregnet som kvalifisert søker. Herfra begynner opptaksprøvene hvor man blir kalt inn av Avinor for å avlegge flere tester. Først er det en databasert test. Passerer man denne vil en ny test av samme slag måtte bestås. Disse testene måler om søkeren har de nødvendige egenskapene for å kunne gjennomføre utdanningen og jobbe som flygeleder. De to databaserte testene (kalles for FEAST) vurderer egenskapene innenfor:
Om man har de rette egenskapene og kvalifiserer seg videre, blir man innkalt til intervju av Avinor. Det siste man gjør i opptaksprosessen er å gå gjennom en helsesjekk. Dette er for å sjekke om man oppfyller kravene for blant annet syn og hørsel. Opptak av flygelederelever skjer etter en nøye vurdering av resultatene på opptaksprøvene og en individuell vurdering av søkerens kvalifikasjoner og egnethet
Arbeidsmuligheter
Etter endt utdanning som flygeleder blir man ansatt i Avinor med midlertidig tjenestested ved enheten man tilbrakte lærlingetiden på. Deretter kan man søke om fast stilling på alle enheter som tilbyr flygeledertjeneste. I Norge skiller man mellom kontrollert og ukontrollerte flyplasser. Ved kontrollerte flyplasser er det flygeledere som eier en bestemt luftromsdel hvor flyene er lovpålagt å følge klareringer gitt av flygelederne. Ved en ukontrollert flyplass er det ikke flygeledere, men AFIS som har informasjonsansvar innenfor en gitt luftromsdel. Dermed kan man bare få jobb som flygeleder ved kontrollerte flyplasser. For tiden er følgende kontrolltårn i Norge bemannet med flygeledere:
Oslo lufthavn, Moss Rygge, Sandefjord Torp, Kristiansand Kjevik, Stavanger Sola, Haugesund Karmøy, Bergen Flesland, Ålesund Vigra, Kristiansund Kvernberget, Trondheim Værnes, Ørlandet, Bodø, Evenes, Bardufoss, Andøya, Tromsø, Alta, Banak og Kirkenes. I tillegg ytes flygeledertjenester ved tre kontrollsentraler i Norge: Oslo Røyken, Stavanger og Bodø. Ved endt flygelederutdannelse har man tre års plikttjeneste i Avinor, som gjør at Avinor som arbeidsgiver kan bestemme hvor man skal jobbe i disse tre årene. Man kan fortsatt søke om fast stilling ved alle enheter i henhold til annsiennitetssystemet til Avinor. Som flygeleder er det også mange muligheter som åpnes innenfor ledelse, prosjekter og administrativt arbeid i f.eks Avinor, luftfartstilsynet eller de lokale enhetene. Man har også som flygeleder papirer til å kunne jobbe som AFIS (hyperlink).
Regelverk
Norske og europeiske flygeledere følger et regelverk som er basert på en anbefaling fra ICAO og deres medlemsland, samt av EUs byrå for flysikkerhet (EASA). Regelverket for flygelederne i Norge er gitt i luftfartsloven med tilhørente forskrifter for bestemmelser for sivil luftfart i flysikringstjenesten (BSL-G) samt ICAOs dokumenter.
Hovedoppgaven til en flygelder er definert ICAOs annex 11:
Flygelederens primære arbeidsspråk er engelsk, men ved noen anledninger brukes landets lokale språk. Han eller hun har både norske og internasjonale regelverk å forholde seg til ved utøvelse av tjenesten.
Kjetil Rekdal
Kjetil André Rekdal (født 6. november 1968) er en norsk fotballtrener og tidligere fotballspiller.
Som spiller har Rekdal 83 (scoret sytten mål) og 33 landskamper for aldersbestemte lag. Han hadde sin landslagsdebut 28. mai 1987 i en privatlandskamp mot (resultat: 0–0). Rekdal debuterte som klubbfotballspiller i eliteserien for i 1985 da han bare var 16 år og 222 dager. Han er berømt for å ha scoret på straffe mot i Marseille i VM 1998. Rekdals gule sko og drakten han benyttet i denne kampen er i dag utstilt på fotballmuseet på Ullevaal Stadion. Rekdal scoret også i VM-kampen mot Mexico i 1994, og er således den eneste norske fotballspilleren (på herresiden) som har scoret i to VM-sluttspill.
Ved Hertha Berlins 111-årsjubileum i 2003 kåret supporterne Herthas beste lag gjennom tidene, og valgte Rekdal inn på midtbanen.
Rekdal la opp som profesjonell fotballspiller til fordel for en fulltidsstilling som trener, men i 2010 spilte han fremdeles for moderklubben Fiksdal/Rekdal i 5. divisjon når det passet.
Trenerkarrieren
Rekdal overtok som trener i Vålerenga Fotball etter Tom Nordlie i 2001, og under hans ledelse rykket klubben opp i Tippeligaen samme år. Året etter ledet han også laget til seier i cupen. Rekdal sto fortsatt ved roret da Vålerenga vant Tippeligaen i 2005.
Rekdal var inne i sin sjette sesong som hovedtrener for Vålerenga Fotball da han valgte å gå av med øyeblikkelig virkning den 21. august 2006. Han var da den lengst sittende trener i VIFs nyere historie. Bakgrunnen for avgangen var ifølge ham selv de dårlige resultatene til klubben både i serie og i cup-sammenheng. Han overtok i november 2006 som trener for belgiske KV Lierse, som på det tidspunktet bare hadde tatt to poeng. Med Rekdal ved roret klarte klubben å klatre til kvalik-plass, men tapte kampen om å beholde plassen.
Sommeren 2007 meldte Rekdal overgang som fotballspiller til sin første klubb,, som slet i bunnen av norsk femtedivisjon. Comebacket skjedde på Rekdal stadion søndag 17. juni, mot Moldelaget Rival 2. Kampen endte 2–2, og Rekdal ble kreditert en målgivende pasning.
Rekdal ble trener for tyske for 2007-08 sesongen men den 9. februar 2008 fikk han oppsigelse fra denne trenerjobben.
Matematisk induksjon
Matematisk induksjon er et logisk prinsipp i matematikk som kan brukes for å bevise påstander indeksert av naturlige tall. Metoden går ut på først å vise at påstanden gjelder for n=1, for så vise at om påstanden gjelder for et vilkårlig tall, så gjelder den for neste. Induksjonsprinsippet sier da at påstanden gjelder for alle naturlige tall.
Metoden
Et induksjonsbevis består av flere steg. Anta at det er en påstand P(n) som vi ønsker å vise at gjelder for alle naturlige tall n. Vi går da fram som følger:
Ideen bak induksjonsprinsippet kan illustreres med dominobrikker. Anta vi har en lang rekke dominobrikker stilt opp etter hverandre. Vi ser at disse to faktaene medførerer at alle brikkene til slutt vil falle.
Eksempel
Induksjonsprinsippet kan illustreres med et eksempel. Vi ønsker å bevise følgende påstand:
Sagt med ord, ønsker vi å vise at summen av de n første heltallene er lik formelen på høyresiden over. Første steg i induksjonsbeviset er å sjekke at påstanden stemmer for n=1. Dette er ikke annet enn å sjekke at summen av de én første tallene er lik. Siden stemmer dette åpenbart.
Induksjonssteget består i å anta at påstanden stemmer for n=k, og vise at dette medfører at påstanden er sann for n=k+1. Det vil si, vi antar at
Påstanden for n=k+1 sier at
Vi regner: Som var akkurat det vi ønsket å få. Vi har nå vist at om påstanden er sann for n=k, så er den sann for n=k+1. Ved induksjonsprinsippet er vi ferdige.
Kjetil Rekdal
Trenerkarrieren
I en kommentar i Aftenposten den 31. mars 2011 ble Rekdal lansert av avisens medarbeider Ola Bernhus som ny landslagstrener etter Egil Olsen, for det tilfelle at Ståle Solbakken skulle takke nei til jobbtilbudet fra Norges Fotballforbund.
EFL Championship
EFL Championship (ofte kalt Championship som forkortelse eller Sky Bet Championship av sponsorårsaker, tidligere Football League Championship) i blant kalt mesterskapsserien er det nest høyeste nivået i det engelske ligasystemet etter Premier League. Hvert år rykker tre klubber fra Championship opp til Premier League; de to best plasserte klubbene i Championship rykker direkte opp, mens det spilles play-off mellom klubbene på tredje, fjerde, femte og sjetteplass om den tredje plassen i Premier League. De tre dårligst plasserte klubbene rykker ned til EFL League One.
Kjetil Rekdal
Trenerkarrieren
I januar 2013 takket han ja til å trene igjen, men høsten 2016 ble han erstattet av Ronny Deila, Rekdal fortsatte som sportssjef frem til februar 2017. Han begynte da som ekspertkommentator hos Discovery Networks Norway.
EFL Championship
Det gjennomsnittlige tilskuerantallet for 2011-12 sesongen var 17,738, noe som gjorde Championship til den mest besøkte 2. divisjonen i verden.
Kjetil Rekdal
Start
Den 1. juni 2018 ble han ansatt som ny hovedtrener for Idrettsklubben Start. Den 28. mars 2019 ble han midlertidig fritatt fra sine oppgaver som hovedtrener. Den 2. april 2019 ble Start og Rekdal enige om å avslutte arbeidsforholdet med umiddelbar virkning.
Hamarkameratene
Den 15. august 2020 ble Kjetil Rekdal ansatt som ny trener for Hamarkameratene. Han tok over som hovedtrener etter Espen Olsen, som trakk seg og gikk tilbake i stillingen som sportssjef. Den 6. november 2021 vant OBOS-ligaen 2021 og sikret opprykk til Eliteserien 2022. Han ble også kåret til Årets trener i OBOS-ligaen 2021.
EFL Championship
Ligastruktur
Divisjonen har 24 lag. Alle lagene møter hverandre 2 ganger i løpet av sesongen (en gang på eget gress, og en gang på motstanderens hjemmebane). For seier får man 3 poeng, for uavgjort 1 poeng og for tap 0 poeng. På slutten av sesongen vil de 2 beste lagene rykke opp til Premier League (nivå 1). Lagene som havner på 3.- til 6.-plass spiller kvalifisering om en tredje opprykksplass. Her spiller lag nr 6 mot lag nr 3 og lag nr 5 mot lag nr 4. Lagene får en hjemmekamp hver mot hverandre. Lavest plasserte lag åpner med hjemmekamp. Vinnerne av disse såkalte semifinalene møtes i en finale på nye Wembley Stadium (Millennium Stadium ble brukt fra og med 2001 til og med 2006, mens Wembley ble revet og bygget opp igjen). Vinneren av finalen rykker opp. De 3 dårligste lagene i divisjonen rykker ned til EFL League One (nivå 3).
Kjetil Rekdal
Rosenborg
Den 20. desember 2021 ble han ansatt som hovedtrener for. Han skrev under en treårskontrakt. Den 16. juni 2023 ble Rekdal og enige om å avslutte samarbeidet.
Botia histrionica
Botia histrionica er en art i gruppen smerlinger. Den blir ca. 12 cm lang. Ungfisk kan lett forveksles med Botia kubotai, Botia rostrata eller pakistanbotia.
Akvaristikk
Denne arten er relativt fredelig til Botia å være. Den bør holdes i grupper. Den er også dagaktiv, og er ofte fremme i akvariet hvis den har tilstrekkelig tilgang på gjemmesteder.
Den foretrekker en pH på 6,5 – 7,2 og en temperatur på mellom 25 og 28 grader.
Makomanai Open Stadium
Makomanai Open Stadium (tidligere Makomanai Skating Centre) er en kunstisbane for hurtigløp på skøyter i Sapporo, Japan. Anlegget ble bygd for de olympiske vinterlekene i 1972, og var arena for åpningsseremonien i tillegg til skøyteøvelsene.
Til OL hadde anlegget en kapasitet på rundt 50 000 tilskuere, hvorav 16 000 var sitteplasser. Skøyteøvelsene samlet tilsammen 200 000 tilskuere fordelt på de åtte konkurransedagene, og da tyskeren Erhard Keller vant 500-meteren, var det hele 40 700 tilskuere på tribunene.
Foruten de olympiske vinterlekene, har Makomani Skating Centre vært arena for de asiatiske vinterlekene to ganger, i 1986 og i 1990.
Sjokolade
Sjokolade er et næringsmiddel der de viktigste ingrediensene er kakaomasse, kakaofett og sukker. Sjokolade er blant verdens mest populære ingredienser. Den nytes i forskjellige former, som oftest som konfekt eller drikke, men den kan også brukes som krydder i matlaging og som pålegg på brød. Når melk inngår i blandingen kalles den melkesjokolade.
Sjokolade framstilles av bønnen fra kakaotreet Theobroma cacaos frukt. Kakaotreet har blitt dyrket i Mellom-Amerika siden 600-tallet av mayaindianerne. Det antas at bønnene kan ha blitt brukt i minst 2,500 år. Sjokolade kom første gang til Europa med Christofer Columbus i 1502 og Spania etablerte tidlig et monopol på import. Til å begynne med ble sjokoladen nytt i form av sjokoladedrikker, og det ble åpnet sjokoladehus som solgte drikken mange steder i Europa. I 1828 oppdaget man hvordan det kunne framstilles pulver av kakaobønnene, slik at det ble mulig å produsere sjokoladeplater.
Etymologi
Ordet sjokolade kommer fra det spanske ordet chocolate med samme betydning som på norsk. Opprinnelsen til det spanske ordet er mer omstridt. Et mulig utspring er fra ordet xocolatl i aztekernes språk nahuatl, som igjen kommer fra xococ eller xocolli som betyr bitter og atl som betyder vann, således bittert vann. Karen Dakin og Søren Wichmann mener at det er et nyord som en mulig hybrid mellom maya og nahuatl. Ordet ble da først brukt for å beskrive et verktøy, en visp, kalt chicol-li, som man benyttet for å lage en skummende sjokoladedrikk. Denne drikken kan ha hatt navnet chicolatl, som da betyr vispet drikk.
Ordet kakao kommer fra aztekernes cacahuaquchtl som i sin tur tilsvarer kakaw fra olmekersivilisasjonen 1000 år f.Kr.
Flakvarp
Flakvarp er ei bygd med 50 hus og ca. 150 innbyggere. Bygda tilhørte tidligere Solum kommune, men fra 1964 Skien kommune. Flakvarp ligger ved utløpet av Porsgrundselva i bunnen av Frierfjorden.
Europavei 8 (Finland)
Europavei 8 (Finland) (E8) er den finske delen av europavei 8, og går mellom Kilpisjärvi og Åbo. I nord følger den i hovedsak grensen mot Sverige ned til Bottenviken.
Flakvarp
Flakvarp har en aktiv velforening som er over 50 år. Flakvarp båtforening har 30 båtplasser og planer om utvidelse. Stedet er også med i "Nabo sone", et prosjekt som skal erstatte nabokjerringa. Det vil si at vi skal prøve å se til at alle våre har det trygt og har noen å kontakte hvis de har behov for hjelp.
Europavei 8 (Finland)
Historikk
Betegnelsen E78 ble innført 1. juni 1965 for strekningen Tromsø – Kilpisjärvi – Torneå. UNECE besluttet i 1983 å reformere systemet. E78 fikk da nummeret E08. E8 ble forlenget fra Torneå til Åbo i 2002.
Sjokolade
Historie
Det antas at kakaotreet har vært dyrket av mayaindianerne i Mellomamerika siden 600-tallet. De benyttet bønnen som valuta. Det er ikke kjent hvordan de så oppdaget den kompliserte prosessen som er nødvendig for at kakaofrukten skal foredles til sjokolade. Det antas at kakaobønnenes frukter ble brukt allerede for 2,500 år siden, men at det da hovedsakelig var fruktkjøttet rundt bønnene som ble benyttet. Det ble blant annet brukt til å fremstille drikken xocolatl, som bestod av kakaobønner som ble ristet og most til en feit kakaomasse og deretter smaksatt med vanilje, honning, sukker og chili, og innimellom maismel for å gjøre drikken drøyere. Denne kakaomassen ble presset sammen til små boller som så ble tørket, og deretter raspet og vispet i kaldt vann den første tiden, for siden å vispes ut i varmt vann. Denne metoden er fortsatt i bruk flere steder i Amerika. Siden kakaobønnene var verdifulle, ble de ofte brukt til seremonier i Mesoamerika, som enkelte ganger involverte menneskeofring, gitt som gaver eller byttet med handelsmenn i andre ting. Kakao ble der nesten alltid benyttet i flytende form. Sjokolade i fast form slik vi gjerne er vant med å se den ble utviklet av europeere i moderne tid.
Flakvarp
Tidligere var det iseksport fra Flakvarp. Spor etter isrenna finnes ennå. Flakvarp er omgitt av skog med fine turstier og fjorden med bade og fiskemuligheter.
Sjokolade
Historie
Senere ble frukten spredt videre fra olmekerne, via mayafolket og aztekerne. Kakaobønnen kom til Europa i 1502 med Christofer Columbus som samme år hadde vært den første europeer som så en kakaobønne på øya Guanaja (Isla de Pinos). Disse tok han med tilbake til Spania. De ble imidlertid ikke satt pris på av landets hoff. I 1519 introduserte Hernán Cortés drikken fra det mexicanske hoffet i Montezuma der han selv hadde smakt drikken.
Under Karl Vs styre ble det etablert et spansk monopol på kakaoimport. Dette monopolet ble opprettholdt i 80 år. Spanjolene begynte å drikke drikken som Cortés hadde tatt med til Spania, men nå oppvarmet som varm sjokolade. På 1600-tallet økte populariteten for kakao i Europa. Ikke minst var det jesuittene, som hadde mange misjonærer i Den nye verden, som gjorde drikken kjent. Kakaoen som drikk erobret på denne måten Europa, via kongehusene og adelen. Den ble i 1615 spredt til Frankrike ved giftemålet mellom Anna av Østerrike og Ludvig XIII av Frankrike.
På katolsk kirkelig hold oppstod problemstillingen om drikking av sjokolade kunne anses som et brudd på fasten, og saken ble ansett som avklart med den italienske kardinal Francesco Maria Brancaccios granskning; i en bok han utgav i 1652 redegjorde han for at sjokolade var sunt og dessuten ikke omfattet av de gamle fasteforskrifter.
Sjokolade som næringsmiddel ble stadig mer populært blant de mer velstående, men var fortsatt ukjent for de fattigere innbyggerne. Videre ble kakaoen og sjokoladen spredt til Nederlandene (Amsterdam ble en stor kakaohavn) og derfra videre til Tyskland og nordover til Skandinavia, samt sørover til Italia. Til Storbritannia kom kakaoen på midten av 1600-tallet, der sjokoladehus i London begynte å konkurrere med de etablerte kaffehusene. I sjokoladehusene drakk man sjokoladedrikker som ble ansett å ha såvel afrodisiakiske som helsefremmende og styrkende effekter.
I 1756 ble sjokolade fremstilt maskinelt for første gang noensinne i Paris. Fire år senere åpnet "Chocolaterie Royale" (Det kongelige sjokoladeriet) som tok bønner fra de franske koloniene, som senere ble smakssatt med tahitisk vanilje. I 1828 fant den nederlandske kjemikeren Coenraad Johannes van Houten opp en ny presse for å utvinne fettet fra kakaoen, samt en metode for å nøytralisere syrene. På denne måten kunne han produsere nesten rent kakaofett i kaker som kunne males til pulver for smaksetting. I 1847 produserte J. S. Fry & Sons den første sjokoladeplaten noensinne som kunne konsumeres av en større masse i Bristol i Storbritannia. I 1875 fant Henri Nestlé opp tørrmelk og derfra var veien relativt kort til kombinasjonen av kakao og kondensert melk for å få melkesjokolade. Rundt 1895 begynte The Hershey Company å selge sjokoladeplater i USA. Freia lanserte også sin første sjokoladeplate i Norge i 1895 kalt «Selskapssjokolade» som fortsatt er i salg.
Forskjellige typer kakaofrukter
Kakaotreet fikk sitt latinske artsnavn, Theobróma cacáo, av Carl von Linné. Theobroma er gresk og betyr «gudemat». Det er et ganske lavtvoksende tre, 10 meter høyt i sin fulle lengde. Fruktene vokser direkte på stammen eller på eldre grener. Blomster og frukter forekommer samtidig og skiftes som regel ut to ganger i året. Hvert tre produserer omtrent tre til fire kilo pr år.
Criollo
Det finnes to distinkte hovedsorter kakaofrukter som brukes til tilvirkning av sjokolade: Crillo (som betyr «innfødt»), og Forastero (som betyr «utenlandsk»). Criolloen er den mest delikate av de to. Den er mer ømfintlig for sykdommer og gir en lavere avkastning, og representerer derfor bare ca. 5–10 % av verdensproduksjonen. Den dyrkes hovedsakelig bare i de landene der den tradisjonelt ble dyrket siden mennesket begynte å kultivere den, nemlig i Nicaragua, Guatemala, Mexico, Venezuela og Colombia, men også på Trinidad, Jamaica og Grenada. Bønnene til criolloen krever veldig lite gjødsling og deres eksepsjonelle smak og aroma prises av sjokoladeprodusenter verden over. Bønnen brukes nesten utelukkende sammen med andre sorter bønner.
Forastero
Forastero-frukten tåler mer og gir veldig høy avkasting, og den utgjør ca. 80 % av verdensproduksjonen. Den deles vanligvis opp i to kategorier, avhengig av om den stammer fra øvre eller nedre Amazonas. Den som stammer fra nedre Amazonas kalles amelonado, og er den mest spredde og dyrkede varianten i verden, spesielt i Afrika og Brasil. Den har en sterkere og mer bitter smak enn criollo, og er som oftest brukt i blandinger. Det store unntaket er en amelonado-sort som kalles «arriba» og som dyrkes i Ecuador. Dens delikate smaksegenskaper og fine aroma anses likeverdig med verdens beste bønner.
Trinitario
Til slutt finnes det en mengde hybrider, der Trinitario er den mest kjente og distinkte. Som navnet avslører kommer den fra Trinidad der spanjolene dyrket criollo på 1600-tallet. Etter en orkan i 1727 ble nesten alle plantasjene ødelagt og man lagde nye plantasjer med forasterobønner. Kort tid etter dukket krysninger mellom forastero og rester av criollo opp av seg selv. Trinitario utgjør ca. 10–15 % av verdens kakaoproduksjon og har arvet sin motstand mot sykdommer o.l. fra forastero, og den delikate smaken fra criollo.
Produksjonsprosessen
Hver frukt inneholder mellom 25 og 30 mandelstore bønner som får gjære. Under gjæringen blir kjernen porøs og brun. Bønnenes aroma utvikles, noe som gjør den brukbar til sjokolade. Etter gjæringen skal bønnene tørkes for ikke å ødelegges ved transport og lagring. Etterpå skal de ristes/røstes (brennes) i 10–30 minutter i en temperatur på 120–130 °C, i enkelte tilfeller like under. Ristingen har stor betydning for hvordan sjokoladen blir smakende. Nå skal bønnene knuses, og skall og lignende skal fjernes. De knuste bønnene males til en masse, kakaomasse, og ut av den igjen presser man bort minst halvparten av fettet. I pressen ligger presskaken igjen, denne males til kakaopulver. Det bortpressede fettet er kakaosmøret. For å kunne framstille sjokolade som skal spises blander man kakaomasse, sukker og kakaosmør som siden valses. Det siste viktige skrittet for å utvikle en god sjokolade er conchningen. Det er en intensiv mekanisk behandling som pågår i 12–48 timer som blant annet utvikler fine aromaer og gir sjokoladen en flytende konsistens. Slik kan den leveres videre i en tankbil til kunden ved en temperatur på ca. 50 °C innen den inntar sin siste form. Uansett om det dreier seg om fast eller flytende sjokolade fremgår den siste prosessen som kalles temperering, der temperaturen gradvis senkes fra 50 °C til den ønskede konsistensen er oppnådd.
Sjokoladedrikk
En sjokoladedrikk som var laget av kakaomasse og vann, og som også kunne være tilsatt honning, mel og krydder, var vanlig i Mexico da spanjolene kom i 1519. Etter en tid da de fikk innført ferdig kakaomasse, ble denne drikken utbredt i Spania. I begynnelsen av 1600-tallet ble sjokoladedrikken innført i Italia av florentineren Carletti, og her kom det så sjokoladefabrikker. I 1657 kom drikken til England, og på slutten av 1600-tallet var den utbredt over hele Europa.
På 1800-tallet var det vanlig i borgerhjem å ha egne sjokoladekopper til å drikke sjokolade av.
Mørk sjokolade
«Mørk sjokolade», også kalt «svart/sort sjokolade», er produsert ved å legge fett og sukker til kakao. Det er sjokolade uten melk eller med mye mindre enn i melkesjokolade. USA har ingen offisiell definisjon for mørk sjokolade, men europeiske regler oppgir minst 35 % kakao tørrstoff. [2] Mørk sjokolade kan spises som den er, eller brukes i matlaging. Den finnes som tykkere og dyrere sjokoladeplater med kakaoinnhold på 70 % til 99 %. Mørk er synonymt med halvsøt og ekstra mørk med bittersøt, selv om mengdeforholdet mellom kakaosmør og faste stoffer kan variere.
Hvit sjokolade
Hvit sjokolade lages av kakaosmør, sukker og melkepulver, og i noen tilfeller fløte, men er uten kakaopulver og kakaomasse. Hvit sjokolade i rimelige kvaliteter er ofte smakssatt med etylvanillin og ikke ekte vanilje. Fargen er fløtehvit. For EU-området gjelder spesielle regler for innhold av kakaosmør etc. for at et produkt skal kunne markedsføres med betegnelsen hvit sjokolade.
Hvit sjokolade er varmefølsom og skal helst ikke smeltes.
Melkesjokolade
Melkesjokolade er sjokolade tilsatt melkepulver eller kondensert melk. I EU/EØS kreves minimum 30 % kakaoandel, mens det i USA kreves 10 %. Melkesjokolade er opprinnelig et sveitsisk produkt som kom på markedet i 1875. Henri Nestlé, som grunnla selskapet Nestlé, var sentral i oppfinnelsen av melkesjokolade.
Franz Krüger
Han ble særlig kjent for sine romantiske og livfulle portretter og hestebilder, som gjorde ham til den mest betydningsfulle militær- og portrettmaler i Berlin. Hans fremstillinger av militærparader inneholdt hundrevis av portretter som gjerne viste stor deler av det «gode borgerskapet» i byene.
Sjokolade
Sjokolade på museum
Museu de la Xocolata i Barcelona og York Chocolate Story er to museer viet sjokoladens historie, samt hva som kan lages av sjokolade. Andre sjokolademuseum er bl.a. Schoko Museum i Wien, The Chocolate Museum i London, De Chocoladefabriek i Amsterdam, Csokolade Muzeum i Budapest, Le Musee Gourmand du Chocolat i Paris, Belgian Chocolate Village i Brussel og Choco-Story Uxmal i Mexico.
Franz Krüger
Bakgrunn
Krüger var sønn av en anhaltsk embedsmann, og kom gjennom ornitologen Johann Friedrich Naumann fra nabolandsbyen Ziebigk tidlig i berøring med dyremaleri. I sin skoletid i Dessau kom han i kontakt med landskapsmaleren Karl Kolbe den eldre. Krüger studerte 1812–1813 ved Berlins kunstakademi og utviklet senere på egen hånd sine ferdigheter i naturtegning.
Sjokolade
Kakao og dyr
Kakao og sjokolade kan være livstruende for hunder (trolig også for katter og hester). Kakao og sjokolade inneholder stoffene teobromin og koffein. Inntak av sjokolade kan blant annet forårsake takykardi, hallusinasjoner, alvorlig diaré, epileptiske anfall, hjerteinfarkt, innvendige blødninger eller død. Tegn på forgiftning opptrer vanligvis 6–12 timer etter inntak av stoffet. Dødelig dose av teobromin og koffein er om lag 100–200 mg/kg, men individuelle variasjoner gjør at død kan inntreffe ved langt lavere doser.
Franz Krüger
Karriere
I 1818 ble hans militær- og jaktmalerier første gang utstilt i kunstakademiet. Portrettoppdrag fra prins August av Preussen (en sønn av Ferdinand av Preussen) og grev Neidhardt von Gneisenau la grunnlaget for hans berømmelse som portrettmaler, og også andre medlemmer av den kongelige familie lot seg gjerne portrettere av ham. 1825 ble han utnevnt til kongelig professor og medlem av kunstakademiet.
I 1825 ble han gift med kunstneren Johanna Eunicke. Hun døde 1856. Han selv døde året etter, og ble bisatt på Dorotheenstädtisch-Friedrichswerderscher Friedhof i Berlin.
En av hans elever var dyremaleren Carl Steffeck, en annen var Hermann Gemmel.
Grunnkretser i Ringebu kommune
Grunnkretser i Ringebu kommune er delområder og grunnkretser som seksjonerer Ringebu kommune, Innlandet, for folketellingsformål og lignende. I noen tilfeller sammenfaller de med kirkesogn, med valgkretser og med nåværende eller tidligere skolekretser.
Águas Belas
Águas Belas er en kommune i delstaten Pernambuco i nordøstregionen av Brasil.
Briller
Briller er en optisk innretning med (to) glass som vanligvis er satt inn i en ramme, kalt en brilleinnfatning, som bæres på nesen og har armer/-stenger som hektes over/bak ørene.
Briller kan ha forskjellige funksjoner. Vanligst er for synskorreksjon der brillene har korrektive linser. Andre anvendelser er solbriller som beskytter mot ultrafiolett lys, eller som mekanisk beskyttelse for øynene. Med spesielle glass kan briller gi en opplevelse av tredimensjonale bilder eller virtuell virkelighet. Med sin fremtredende plassering tillegges briller også en betydelig estetisk betydning.
Historikk
Brilleglass ble tidlig på 1100-tallet laget av cyclosilikater – for eksempel beryll, som ordet «brille» er avledet fra.
Bruk av briller ved alvorlig synshemming
Som hjelpemiddel ved synhemming vil briller som faller inn under kategorien optisk hjelpemiddel i folketrygdloven primært være briller med filtereffekt (filterbriller), briller med sterke leseglass (forstørrende nærbrille) og briller for å korrigere brytningsfeil oppstått etter bestemte diagnoser så som afaki (manglende øyelinse). Briller for å korrigere vanlige brytningsfeil blir ikke regnet som optisk hjelpemiddel i folketrygdloven. Som alle andre kan også synshemmede ha brytningsfeil som er nødvendig å korrigere for at synet skal bli optimalt.
Vanlige behov for briller
Utformingen av øyets hornhinne, cornea, og øynenes linse er ofte slik at personen ikke ser skarpt enten ved lesing eller på avstand. Barn har stor mulighet til å variere linsens form og trenger sjelden briller. Linsen i øyet blir stadig stivere, til den blir helt stiv ved 60–65 års alder. De heldigste får da en brytning i øyet slik at de ser skarpt enten i leseavstand eller på stor avstand. Da kan det være aktuelt med avstandsbriller eller lesebriller.
Briller med progressive glass er briller der hvert brilleglass har to ulike synsfelt, slikt at brillebrukeren kan se skarpt på avstand ved å rette blikket rett framover, og skarpt på leseavstand ved å rette blikket nedover. Det kan være vanskelig å se trappetrinnene når man går nedover med slike briller.
Brilleglassenes utforming
Ved undersøkelse hos øyelege og optiker kan det bestemmes hva slags brytning det bør være i personens brilleglass. I dagligtale betegner man dette som et spørsmål om brillestyrke.
Sfærisk styrke viser hvor sterk kuleform glassene bør ha i dioptre / hvilken brennvidde glasset kan ha.
Sylinder er et element i glasset som benyttes ved astigmatisme / skjeve hornhinner. Det beskrives både ved styrke i dioptre og hvilken vinkel sylinderen skal stå i. Horisontalt er 0 grader og økende gradtall roterer mot klokka når en betrakter brillebrukeren forfra.
Prisme er et annet element ved glasset som angis med brytning i dioptre og retning i grader. Prisme brukes ved skjeling.
Bjørt Samuelsen
Bjørt Samuelsen (født 2. mars 1965 i Tórshavn) er en færøysk journalist og politiker (Tj.). Hun har vært medlem av det færøyske Lagtinget siden 2008. I desember 2022 ble hun valgt til lagtingsformann.
Liv og virke
Hun gikk gymnaset i Tórshavn før hun flyttet til Frankrike, Danmark og siden Norge for å studere. Hun er kandidat i ernæringsvitenskap (cand.brom.) fra Den Kongelige Veterinær- og Landbohøjskole i København fra 1992 og utdannet journalist fra Danmarks Journalisthøjskole i Aarhus og Norsk Journalisthøgskole i Oslo. Hun var journalist i Aftenposten og Forbruker-rapporten og i programmet Forbrukerinspektørene på NRK. Hun var styremedlem i Fagpressens Journalistforum 1998–2000 samt og sekretær og kasserer i Norsk-færøysk lag 1994–2000.
Hun flyttet tilbake til Færøyene i 2000. Hun har vært journalist i Kringvarp Føroya, kommunikasjonsrådgiver, lærer ved Fróðskaparsetur Føroya og selvstendig næringsdrivende.
Samuelsen ble innvalgt på Lagtinget i januar 2008, men utnevnt til næringsminister ved Jóannes Eidesgaards regjeringsdannelse i februar. Heidi Petersen møtte for Samuelsen på Lagtinget. Tjóðveldi trakk seg fra regjeringssamarbeidet i september, og Samuelsen gikk tilbake til Lagtinget. I 2015 ble hun vara til Lagtinget, men trådte inn som fast medlem idet Høgni Hoydal ble fiskeriminister. I 2017 ble hun leder i Lagtingets næringskomité. Ved valget i 2019 ble hun på nytt valgt inn på Lagtinget på eget mandat.
Hun vokste opp i Tórshavn som datter av rektor ved Føroya Handilsskúli Heðin Samuelsen og hustru Marin Clementsen. Hun giftet seg i 1991 med veterinær Peter Skou Østergård fra Kolding.
Alexander Resch
Alexander Resch (født 5. april 1979), tysk aker som deltok i de olympiske vinterleker 2002 i Salt Lake City, 2006 i Torino og 2010 i Vancouver.
Resch ble olympisk mester i aking under vinter-OL 2002 i Salt Lake City. Sammen med Patric Leitner vant han akekonkurransen toer for menn foran Mark Grimmette / Brian Martin og Chris Thorpe og Clay Ives begge parene fra USA. I 2010 i Vancouver fikk Resch og Leitner bronse i samme øvelse. Leitner ble verdensmester i aking åtte ganger, fire i toer og fire i mixed. 1999 i Königssee og 2000 i St. Moritz i toer, 2001 i Calgary og 2003 i Sigulda i mixed, 2004 i Nagano og 2007 i Innsbruck i både toer og mixed.
Norrlands litteraturpris
Norrlands litteraturpris (tidligere Rörlingstipendiet) er en svensk litteraturpris på SEK 10 000 som deles ut av Norrländska litteratursällskapet/Författarcentrum Norr (tidigere Norrländska författarsällskapet). Prisen ble innstiftet i 1973 til minne om forfatteren Arnold Rörling og skal deles ut til «et lovende forfatterskap med norrländsk tilknytning».
Fra og med 2008 har prisen hatt navnet Norrlands litteraturpris.
Trondenes Historiske Senter
Trondenes Historiske Senter (THS) er et kulturhistorisk senter i Harstad. Senteret er plassert i historiske omgivelser med Trondenes kirke (ca.1200 – 1450 e.kr) som naturlig midtpunkt, og med skiltet kultur- og natursti til Altevågen – der det fortsatt finnes spor av nausttufter og gravsteder fra vikingtid.
THS ble innviet i mai 1997, og er i dag en avdeling av Sør-Troms museum.
Den historiske museumsutstillingen «Med kors og sverd gjennom 1000 år» viser nord-norsk historie fra vikingtid og middelalder, frem til 2. verdenskrig og dagens bysamfunn. Utstillingen er tekstet på norsk, engelsk og tysk og inkluderer bildespill med norsk og engelsk tale.
Utstilling
Utstillingen skal etablere en forståelsesbakgrunn for det unike kulturhistoriske monumentet kirka på Trondenes med det nærmeste landskapet er. I overensstemmelse med aktuell forskning skal utstillingen på samme tid ha et lokalt forankret hverdagsperspektiv og et nærmest globalt perspektiv med Trondenes som utkikkspunkt.
Transilvania
Transilvania er et historisk landskap i det nåværende Romania. I en utvidet betydning omfatter navnet også deler av Maramureș, Crișana og Banat.
Etymologi
Navnet Transilvania betyr «landet hinsides skogen(e)», fra latin trans, «den andre siden» og silva, «skog». På tysk kalles området Siebenbürgen («De syv borger»), rumensk Ardeal, men også Transilvania, ungarsk Erdély.
Geografi
Det egentlige Transilvania har et areal på ca. 56,000 km². Arealet medregnet Banat, Crișana og Maramureș er om lag 101,000 km². Transilvania er et 300 til 500 meter høyt land med brede daler som i hovedsak består av Det transilvanske platå inkludert Den transilvanske slette. Området dreneres av elvene Mureș, Someș og Criș mot vest, Olt gjennom Røde Tårn-passet mot sør til Valakia, samt andre elver i Donaus nedbørfelt. Kjernen i det historiske Transilvania tilsvarer omtrent ni fylker i det moderne Romania. Platået er nesten helt omgitt av de østlige, sørlige og de rumenske vestlige delene av Karpatene.
Historie
Fra århundrene før vår tidsregning er det funnet spor av keltisk tilstedeværelse i Transilvania. Deretter var området i en periode på om lag to århundrer, fra 168 f.Kr. til 106 e.Kr del av oldtidsriket Dakia og var bebodd av dakiske og getiske stammer. I den påfølgende tiden ble Dakia med Transilvania en romersk provins (106 – 274/275 e.Kr). I folkevandringstiden ble området etter tur invadert og befolket av gotere, hunere, gepider og avarer. I denne perioden flyttet de romaniserte dakerne/geterne inn i fjelltraktene hvor de kunne bevare sin kultur, eller de migrerte sørover. Området ble derettet befolket på ny med folk fra de romaniserte områdene sør for Donau eller fra Balkan.
Området ble lagt under ungarske konger på 1000-tallet, og for å befeste sin stilling inviterte de tyske nybyggere på 1100- og 1200-tallet. Navnet Siebenbürgen skriver seg fra syv befestede byer de tyske nybyggerne grunnla.
Området ble et eget fyrstedømme under ottomansk lensoverhøyhet i 1541, etter det ungarske nederlaget i slaget ved Mohács, men i 1691 ble det et habsburgsk kronland. I 1867, da personalunionen Østerrike-Ungarn ble opprettet, ble området formelt en del av det habsburgske kongedømmet Ungarn. Etter første verdenskrig, ved Fredskonferansen i Paris i 1919, måtte det imidlertid avstås til Kongedømmet Romania. En etnisk rumensk nasjonalforsamling hadde allerede den 1. desember 1918 proklamert ved et folkemøte i Alba Iulia at de tilsluttet seg Kongedømmet Romania.
Transilvania er i mange vestlige land i moderne tid blant annet blitt kjent på grunn av Bram Stokers romanfigur grev Dracula.
Det første kartet over Transilvania ble trykt i Basel i Sveits i 1532 av Johannes Honterus.
Befolkning
Transilvania er en multietnisk region. Den største folkegruppen er rumenere, men i enkelte fylker (Hargita og Kovászna) er ungarere i majoritet. Det finnes også en minoritet av tyskere, samt andre minoriteter som serbere, romani, jøder og armenere. Det finnes ikke noen pålitelige tall om størrelsesforholdet mellom folkegruppene i Transilvania, ettersom det ikke er publisert noen offisielle tall på mange år.
Revansj
Revansj er et musikkalbum med Mods, utgitt i 1981.
Albumet lå 11 uker på VG-lista og endte med 16.-plass som beste plassering.
2. divisjon fotball for menn 2015
2. divisjon fotball for menn 2015 var divisjonens fjerde og siste sesong under navnet Oddsenligaen, og besto av 56 lag fordelt på fire avdelinger.
Avdelingene
Avdelingene besto av de fire lagene som rykket ned fra 1. divisjon 2014 og de tolv lagene som rykket opp fra 3. divisjon 2014, samt lagene som endte på 2.–11.-plass i hver av de fire avdelingene fra 2. divisjon 2014.
Avdelingsvinnerne, , , og rykket opp til 1. divisjon 2016, mens de tre lavest plasserte lagene fra hver avdeling rykket ned til 3. divisjon 2016.
Målskårere
28 mål
26 mål
25 mål
21 mål
20 mål
18 mål
17 mål
16 mål
15 mål
The Game
The Game er engelsk og betyr «kampen» eller «spillet», men kan også vise til:
NM i bandy 1948
'''Det 31. Norgesmesterskapet i bandy – 1948'''
Beste lag i hver pulje til semifinale
Bram Stoker
Abraham «Bram» Stoker (født 8. november 1847, død 20. april 1912) var en irsk forfatter. Han er kjent for å ha skrevet grøsseren Dracula.
NM i bandy 1948
Sluttspill
Dommer: Gunnar Johansen, Strømsgodset
Bram Stoker
Bakgrunn og virke
Han ble født 8. november 1847 i Clontarf i Irland, en kystlandsby ikke så langt fra Dublin. Før han ble åtte år gammel var han syk og kunne hverken reise seg opp eller gå på egen hånd. Denne sykdommen og hjelpeløsheten var en traumatisk opplevelse som man finner igjen i mange av hans bøker. Evigvarende søvn og oppstandelsen fra de døde er sentrale emner i Dracula, og var veldig viktig for ham siden han var sengeliggende mesteparten av livet sitt.
Ikke bare var hans sykdom, men enda mer hans bedring, et mysterium for legene. Etter sykdommen vokste han og ble en ganske normal ung mann, som til og med ble friidretts- og fotballstjerne ved University of Dublin. Han studerte historie, litteratur og fysikk ved Trinity College.
Etter ferdig utdannelse ble han en vanlig byråkrat, en jobb som aldri tilfredsstilte ham. Derfor begynte han å jobbe som journalist og teateranmelder i avisen The Evening Mail. Hans interesse for teateret førte til hans livslange vennskap med skuespilleren Henry Irving.
Han økte inntekten ved å skrive en god del sensasjonelle romaner, hans mest berømte var vampyrgrøsseren Dracula (utgitt i 1897). Deler av denne fortellingen er lagt til kystbyen Whitby, hvor Stoker bodde en stund.
Stoker døde 20. april 1912 og er begravet ved Golders Green Crematorium i London.
Johan Sverdrup
Johan Sverdrup (født 30. juli 1816 på Jarlsberg hovedgård, død 17. februar 1892 i Kristiania) var en norsk jurist, politiker (Venstre), stortingsrepresentant (1851–1884) og statsminister (1884–1889). Han blir ofte referert til som «den norske parlamentarismens far». Sverdrup var redaktør i Verdens Gang mellom 1876 og 1878.
Familie og oppvekst
Johan Sverdrup ble født på Sem like ved Tønsberg. Hans far, Jacob Sverdrup (1775–1841) (Jacob Liv Borch Sverdrup) var en ledende jordbrukspioner, og han startet den første landbruksskolen i Norge i 1825. Georg Sverdrup, Jakobs bror, var professor og medlem av Riksforsamlingen på Eidsvoll der han spilte en sentral rolle i utformingen av Grunnloven. Jakobs søster, Elisabeth Sverdrup (1773–1865) var huslærer for sine nevøer Johan og Harald Ulrik. Elisabeth Sverdrup var selvlært innenfor flere akademiske fag og lærte seg dessuten tysk i København, og hun var sterkt påvirket av opplysningstidens ideer. Hun fikk Johan Sverdrup til å studere Rousseau og han lærte om Garibaldis virke i Italia. Hilde Diesen mener det særlig var fra "tante Lise" at Sverdrup fikk sine radikale ideer.
Tidlig karriere
Johan Sverdrup tok embetseksamen i jus i 1841. Året før, 1840, foretok han den første bestigning av Norges syvende høyeste fjell, Surtningssui på 2368 meter over havet. Denne store friluftslivsprestasjonen gjorde ham for en kort tid til det menneske i Norge som hadde vært høyest i landet.
Han arbeidet som sakfører i Larvik, og fra 1851 til 1858 representerte han denne byen og Sandefjord på Stortinget. I 1858 bosatte han seg permanent i Christianias utkant og representerte frem til 1885 Akershus amt. Han ble raskt en av de ledende opposisjonsmennene på Stortinget. Han aksepterte bondelederen Ole Gabriel Uelands store autoritet, men gjennom sin allianse med Ueland klarte han å få utvidet og delvis organisert opposisjonen slik at den omfattet store deler av bøndene og de radikale embetsmennene på Stortinget. Han forsøkte å få til en mer formell organisering av embetsmannsopposisjonen gjennom det såkalte sagførerpartiet, men tiden var ikke moden for et så radikalt skritt.
På vei mot et politisk parti
I 1870 døde de to ledende politikerne i landet, Ole Gabriel Ueland, bondegruppens ubestridte leder, og Anton Martin Schweigaard, de ministerielles like ubestridte leder. De ministerielle fikk ingen ny lederskikkelse av samme format, men i bondegruppen gikk ledelsen over til Søren Jaabæk. Jaabæk var en markert og kontroversiell politiker. Hans tilnavn, Neibæk, henspiller på hans motvilje mot alt som kunne øke statens utgifter. Selv reformer som gavnet bøndene og deres innflytelse på styre og stell kunne han avvise utfra sin motstand mot økte statsutgifter. Jaabæk på sin side anerkjente Sverdrup som den ledende strategen innen opposisjonen. Så lenge Sverdrups tanker ikke var for dyre, kunne han regne med Jaabæks støtte. Ved siden av sin spareiver var Jaabæk en uhyre dyktig organisator. Hans «Bondevenforeninger» fantes etterhvert over nesten hele landet, og de kan på mange måter sees som en forløper for det kommende Venstre-partiet.
I 1869 sanksjonerte kong Carl XV beslutningen om årlige Storting. Tidligere hadde Stortinget møttes hvert tredje år, og det viste seg etter hvert som det norske samfunnet ble mer sammensatt og komplisert, at dette var for sjelden. Samtidig var det ingen tvil om at en slik reform ville styrke Stortingets innflytelse på det politiske livet.