cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Mo og Omegn Boligbyggelag
Historie
Mo og Omegn Boligbyggelag (MOBO) ble grunnlagt den 10. desember 1946 på Selfors, som den gangen tilhørte Nord-Rana kommune, og hadde kontorlokaler i Skipper Nilsens gate. I 1955 flyttet MOBO sine lokaler til Mo bykommune.
Før generalforsamlingen våren 1956 hadde MOBO tilhold i den gamle bygningen til Rana Blad i Nytorget 1. Den 11. juni 1956 avsluttet de forhandlinger om leie av lokaler i Furuholmgården i Nordlandsveien. Styremøtet 4. juli 1956 ble avholdt i Furuholmgården.
Den 25. mai 1993 flyttet MOBO inn i lokaler i Thora Meyers gate 9.
I slutten av 2019 flyttet MOBO inn i sine nåværende lokaler i Ranheimgata 3.
I Rana kommune har selskapet borettslag i Andfiskå (Åga og Hauknes), Båsmoen, Grubhei, Mo i Rana sentrum, Selfors, Storforshei og Ytteren. I årenes løp har selskapet ekspandert virksomheten sin, og forvalter i dag borettslag også i syv andre kommuner på Helgeland: Nesna, Hemnes, Vefsn (Mosjøen), Lurøy, Alstahaug, Sømna og Brønnøy.
I 2007 ble det også opprettet et borettslag i Hemavan i Storuman kommune i Sverige.
Engeshaugen
Engeshaugen BRL er et borettslag i Engesveien og Tetinghaugen på Båsmoen, 4 km nord for sentrum av Mo i Rana i Rana kommune i Nordland. Borettslaget ble opprettet i regi av Mo og Omegn Boligbyggelag den 30. august 1972. Boligmassen ble bygd i 1973 og består av 12 enheter, herav består av 4 stk 4-roms eneboliger i rekke og 8 stk 4-roms eneboliger.
Kungsbacken borettslag (2007)
Kungsbacken borettslag er et borettslag i Eriks Väg i Hemavan i Storuman kommune i Västerbottens län i Sverige. Borettslaget ble opprettet i regi av Mo og Omegn Boligbyggelag den 1. april 2007. Boligmassen består av 3 stk 2-manns boliger.
Storvollen Lovund borettslag (2008)
Storvollen Lovund borettslag er et borettslag på øya Lovund i Lurøy kommune i Nordland. Borettslaget ble opprettet i regi av Mo og Omegn Boligbyggelag den 11. februar 2008. Boligmassen ble bygd i 2008 og består av 8 enheter består av 2 stk 2-mannsboliger.
Mo Jernbanefunksjonærers BRL 1 (1949)
Mo Jernbanefunksjonærers BRL 1 er et borettslag i Marcus Thranes gate og Mofjellveien i Mo i Rana i Rana kommune i Nordland. Borettslaget ble opprettet i regi av Mo og Omegn Boligbyggelag i 1949. Boligmassen ble bygd i 1949 og består av 16 enheter.
Langnes borettslag (1953)
Langnes borettslag er et borettslag i Moseveien, Langneshøgda og Langneset i Mo i Rana i Rana kommune i Nordland. Borettslaget ble opprettet i regi av Mo og Omegn Boligbyggelag den 2. desember 1953. Boligmassen ble bygd i 1953 og består av 9 stk 4-mannsboliger med 36 stk 3-roms leiligheter.
Langmohei borettslag (1954)
Langmohei borettslag er et borettslag i Jernverksgata og Langmoheia i Mo i Rana i Rana kommune i Nordland. Borettslaget ble opprettet i regi av Mo og Omegn Boligbyggelag den 10. februar 1954. Boligmassen ble bygd fra 1949 til 1951 og består av 74 stk 4-roms rekkehusleiligheter og to stk 4-roms vertikaldelte tomannsboliger.
Kongsvegen borettslag (1962)
Kongsvegen borettslag er et borettslag i Langneset i Mo i Rana i Rana kommune i Nordland. Borettslaget ble opprettet i regi av Mo og Omegn Boligbyggelag den 10. august 1962. Boligmassen ble bygd i 1964 og består av blokker med 222 leiligheter.
Jernverksarbeidernes Selvbyggerlag 2 BRL (1962)
Jernverksarbeidernes Selvbyggerlag 2 BRL er et borettslag i Nordlandsveien og Sagbakken i Mo i Rana i Rana kommune i Nordland. Borettslaget ble opprettet i regi av Mo og Omegn Boligbyggelag den 11. oktober 1962. Boligmassen ble bygd i 1953 og består av 16 stk 3-roms leiligheter i firemannsbolig.
Lyngheim borettslag (1964)
Lyngheim borettslag er et borettslag på Sagbakken i Mo i Rana i Rana kommune i Nordland. Borettslaget ble opprettet i regi av Mo og Omegn Boligbyggelag den 25. august 1964. Boligmassen ble bygd i 1964 og består av tre betongblokker med 4 stk 2-roms blokkleiligheter, 40 stk 3-roms blokkleiligheter og 4 stk 4-roms blokkleiligheter.
Hamsunsveg borettslag (1965)
Hamsunsveg borettslag er et borettslag i Knut Hamsuns vei i Mo i Rana i Rana kommune i Nordland. Borettslaget ble opprettet i regi av Mo og Omegn Boligbyggelag den 2. desember 1965. Boligmassen ble bygd i 1966 og består av 20 stk 4-roms rekkehusleiligheter.
Fridtjof Nansensgate borettslag (1998)
Fridtjof Nansensgate borettslag er et borettslag i Fridtjof Nansensgate 4 i Mo i Rana i Rana kommune i Nordland. Borettslaget ble opprettet i regi av Mo og Omegn Boligbyggelag den 17. september 1998. Boligmassen består av blokk med 18 enheter.
Fageråsen Panorama 1 borettslag (2006)
Fageråsen Panorama 1 borettslag er et borettslag i Redvald Knutsons vei 21 i Fageråsen i Mo i Rana i Rana kommune i Nordland. Borettslaget ble opprettet i regi av Mo og Omegn Boligbyggelag den 18. mai 2006. Boligmassen ble bygd i 1997 og består av 16 stk 2-roms leiligheter i et frittliggende leilighetsbygg.
Kaigata borettslag (2006)
Kaigata Borettslag er et borettslag i Kaigata 22 i Mo i Rana i Rana kommune i Nordland. Borettslaget ble opprettet i regi av Mo og Omegn Boligbyggelag den 16. mai 2006. Boligmassen ble bygd i 2007 og består av en blokk med 18 enheter.
Kirkeaksen borettslag (2009)
Kirkeaksen borettslag er et borettslag i Søndre gate i Mo i Rana. Borettslaget ble opprettet i regi av Mo og Omegn Boligbyggelag den 1. april 2009. Boligmassen ble bygd i 2008 og består en blokk med 20 enheter.
Kirkegata 50 (2010)
Kirkegata 50 borettslag er et borettslag i Kirkegata i Mosjøen i Vefsn kommune. Borettslaget ble opprettet i regi av Mo og Omegn Boligbyggelag den 13. september 2010. Boligmassen består av en 8-mannsbolig.
Nesna kommunale borettslag (1970)
Nesna kommunale borettslag er et borettslag i Bjørkeveien, Rudiveien og Skoleveien i Nesna kommune. Borettslaget ble opprettet i regi av Mo og Omegn Boligbyggelag den 2. juli 1970. Boligmassen består av 20 enheter fordelt på 12 stk 2-roms miniboliger og 8 stk 4-roms eneboliger.
Rudivegen (1975)
Rudivegen borettslag er et borettslag i Rudivegen og Teienveien i Nesna kommune. Borettslaget ble opprettet i regi av Mo og Omegn Boligbyggelag den 25. juni 1975. Boligmassen består av 7 enheter fordelt på 4 stk 2-roms miniboliger og 3 stk 4-roms eneboliger.
Strandveien 4 Nesna (2009)
Strandveien 4 Nesna borettslag er et borettslag i Strandveien 4 i Nesna kommune. Borettslaget ble opprettet i regi av Mo og Omegn Boligbyggelag den 15. juli 2009. Boligmassen består av 9 enheter i et frittstående leilighetsbygg.
Kirkebakken Terrasse (2007)
Kirkebakken Terrasse borettslag er et borettslag på Kirkebakken i Sandnessjøen i Alstahaug kommune. Borettslaget ble opprettet i regi av Mo og Omegn Boligbyggelag den 8. november 2007. Boligmassen består av en terrasseblokk med 12 boliger.
Selfors (1955)
Selfors borettslag ble opprettet den 2. mai 1955. «Lag 11», som det også ble kalt, var det første borettslaget på Selfors, og også det første boligprosjektet som ble planlagt fullt ut sammen med Norsk Jernverk. Det består av 98 leiligheter og 85 garasjer i Elvebakken, Skipper Nilsens gate, Øvrebakken, Hubergveien og Ulvestien.
Forberedelsene startet i desember 1953, og tomten var festet hos Ole Christensen og Elias Olaus Heitmann Eliassen Forsmo (1899–1974). Det ble prosjektert for 98 trehusleiligheter av forskjellige typer, og 10 hybler. Hyblene gikk etter hvert inn i de øvrige leilighetene – den siste i 1996. Arkitektoppdraget ble i hovedsak overlatt NBBL, og deres arkitekt Christian Doxrud (1917–2002). Seks tomannsboliger var tegnet av arkitektene Krag og Selmer. Gravingen begynte i mai 1954.
Alle grunn- og støypearbeider, samt oppførelsen av Krag og Selmers tomannsboliger, ble utført av borettslaget selv. I den forbindelse kjøpte borettslaget en lastebil, en sementblander, en sirkelsag og en taksteinmaskin. De øvrige 86 byggearbeidene ble utført av entreprenørene Isaksen (32 leiligheter), Syvertsen (12 leiligheter), Andreassen (20 leiligheter) og Tre og Betong (22 leiligheter). I egen regi ble 12 leiligheter og hyblene oppført. Borettslaget forsøkte seg på egen produksjon av takstein, men mislyktes.
Alle leilighetene ble klausulert for ansatte ved Norsk Jernverk. Den store boligreisingen aktualiserte behovet for skoler, forretninger og et samlingslokale. Selfors barneskole ble grunnlagt i 1956, med andre byggetrinn på Sportsalléen. Den dekket likevel ikke behovet, og en del elever ble henvist til Gruben barneskole.
Det var heller ikke mulig å få telefon med det første.
Sportsalléen (1956)
Sportsalléen borettslag ble opprettet i Sportsalléen den 9. august 1956. Det består av 24 stk 2-roms leiligheter i 6-mannsbolig, 56 stk 4-roms rekkehusleiligheter, 10 stk 4-roms leiligheter i vertikaltdelte 2-mannsboliger og en 5-roms enebolig, som ble bygd i 1956.
Ormenget (1962)
I august 1961 ble det avholdt en tre dagers konferanse på Mo mellom Husbanken, Boligdirektoratet, Mo kommune, Nord-Rana kommune, Jernverket, Rana Gruber, Koksverket og MOBO. Temaet var den forestående industribyggingen og det påfølgende økte boligbehovet. Det ble påpekt et økt behov for mellom 1200 og 1500 leiligheter fram til 1966. Det ble påpekt at «det i en 3-års periode ikke er mulig å forbygge seg». Jernverket hadde da klare tanker om hvordan tomteområdet på Selfors – i det senere Ormenget, skulle utnyttes. Også her var det Jernverket som drev prosjektet fram. Den 10. februar 1958 ba jernverket i brev MOBO om å utarbeide et prosjekt for omkring 200 leiligheter i det området som på det daværende tidspunkt var festet av Elias Forsmo og Aasmund Selfors i den nordøstlige delen av Selfors.
MOBO ba NBBL's arkitektkontor om å lage utkast til en reguleringsplan «med hensikt å nytte området til småhusbebyggelse». fordi de mente at dette var den type boliger folk var interessert i å bo i. Jernverkets personalsjef reagerte med at området måtte bebygges «snarest mulig», og at det derfor måtte satses på 3-etasjes blokker. Bygningsplanene om det sistnevnte var allerede godkjente. Styret i MOBO likte ikke innspillet fra Jernverket. En måned senere la MOBO frem en plan for området med to alternativer for småhus: Det første ville gi 100 leiligheter, mens det andre ville gi 118 leiligheter. Jernverkets plan for 3-etasjers blokker ville gi 156 leiligheter.
Jernverket sendte brev til MOBO 13. april 1961 hvor det ble slått fast at Jernverket selv ville ta stilling til hvilken bygningsplan som skulle brukes. Tidsfaktoren var argumentet, ettersom en småhusbebyggelse ville trenge Bygningsrådets godkjenning før den kunne bearbeides videre. Forretningsføreren til MOBO tilføyde i saksframlegget til styret: «Da MOBO selv ikke har avgjørende innflytelse på valg av bebyggelsesplan, finner en å måtte rå til at styret godkjenner de drøftelser som er ført og for det videre arbeidets gang er opptrukket i Jernverkets brev av 13/4-61, jur.80 598.»
Forretningsføreren i MOBO var ikke fornøyd med holdningen til Jernverket, og ga uttrykk for det samme i samtale med arkitekt Christian Doxrud i NBBL. I brev av 18. april 1961, adressert til den senere direktør Per Blidensol (1921–1983), Norsk Jernverk A/S, argumenterte Christian Doxrud for MOBO's ønskede boligtype på tomteområdet, og antydet at Jernverket ennå hadde anledning til å skifte mening: «Så vidt vi har forstått av samtaler med [Sverre] Riksvold, er det jernverkets hensikt å bygge ut området så raskt som mulig og det er også ønskelig å utnytte feltet til flest mulig leiligheter. I denne forbindelse er det på mange måter rasjonelt å ta sikte på en blokkbebyggelse, og den opprinnelige reguleringsplan for området forutsetter jo også en slik bebyggelse. Vi vil allikevel slå et lite slag for småhusbebyggelse. De fleste mennesker foretrekker etter vår erfaring en slik boligform, og det er lettere å sveise folk sammen i et trivelig boligmiljø. Det vil også for vårt vedkommende ta atskillig kortere tid å få anbudsgrunnlaget klart for småhus, hvis Jernverket ønsker at vi skal arbeide videre med saken og hvis noget av det materiell vi har utarbeidet tidligere kan nyttes.»
I brev av 12. juni 1961 skriver Jernverket at de ønsker å stille sine områder på Selfors til disposisjon for MOBO for planlegging og utbygging boliger for verkets ansatte, og fordi verket ønsket en samlet utbyggingsplan ville de kontakte NBBL's arkitektkontor for å drøfte «generelle spørsmål» når det gjaldt valg av leilighetstyper. Igjen sies det at verket ønsker en snarest mulig bygging. Den 25. juli 1961 ble det i brev til MOBO lagt frem Jernverkets plan for utbygging: Det skulle sendes ut anbudsinnbydelse på «ca. 6 blokker» av «Grorud-typen» i løpet av august 1961, bestående av treroms leiligheter. Neste byggetrinn skulle ha lik mellom to- og fireroms leiligheter. De resterende tomteområdene på Selfors som Jernverket disponerte, skulle bygges ut slik Jernverket hadde bestemt.
Nordøst for Ormenget disponerte Jernverket et område på ca 15 mål. NBBL skulle utarbeide en bebyggelsesplan for dette området med rekkehus. Det var en forutsetning at anbudsinnbydelsen for dette området skulle sendes ut høsten 1961. Denne rekkehusbebyggelsen ble 21. mai 1963 til det nye Lilleeng borettslag (se nedenfor).
Nordøst for Hubergveien disponerte Jernverket et område på 4,7 mål. NBBL fikk i oppdrag å komme med planer for utbygging av dette området med rekkehus, som skulle sendes ut på anbud høsten 1961. I 1966 ble disse rekkehusene en del av Elgveien borettslag (se nedenfor).
Videre ble NBBL gitt i oppdrag å utarbeide en utnyttelsesplan for de områdene som Jernverket forhandlet om, og som tilhørte Henry Olsen og Ole Kristensen i den østlige delen av Selfors. Det samme gjaldt områder på henholdsvis 31,8 og 87,4 mål som tilhørte Julianne Monsen, med fradrag av det området Rana sykehus. Området på det østlige Selfors ble i 1968 til Brennsletta borettslag.
Endelig ble NBBL gitt i oppdrag å fremlegge en plan for utnyttelse av det området nord for Sjøforsgata som tilhørte Markus Jensen (1906–1975), og som Jernverket hadde fått tilsagn om av Nord-Rana kommune. Det var dette som etter hvert ble området til Ormenget borettslag.
For de to siste punkters vedkommende, var forutsetningen at planene i løpet av vinteren var ført fram så langt at byggingen kunne påbegynne våren 1962. Det het også at «de rekkehus som forutsettes oppført, bør baseres på tegninger som Landsforbundet allerede disponerer, herunder av de hustyper som er planlagt for oppførelse på Storforshei».
Ormenget borettslag ble opprettet i Krokveien og Engveien den 10. august 1962. I august 1964 var 234 blokkleiligheter ferdige, fordelt på 14 blokker. 10 av disse har tre innganger:
Fire av blokkene har én inngang:
Det ble også bygd 121 garasjer, et velferdsbygg og et forsamlingshus.
Lilleeng (1963)
I 1961 henvendte Nord-Rana kommune seg til MOBO om bygging av åtte leiligheter for «lærere og leger» på Selfors. Hustegningene av «type B30» var blitt levert av NBBL arkitektkontor, og var omarbeidet etter kommunens ønske. Det dreide seg om fire to-mannsboliger som i størrelse varierte mellom 85 m² og 100 m².
1961 var samme året som Norsk Koksverk ble grunnlagt – den andre hjørnesteinsbedriften i Mo i Rana etter Norsk Jernverk. Det var også behov for boliger til andre yrkesgrupper enn industriarbeidere, og til dette formålet ble Lilleeng borettslag grunnlagt. I 1956 åpnet Selfors barneskole, og i 1964 stod det nye Rana sykehus ferdig på Selfors.
Arbeidet med borettslaget ble påbegynt den 15. november 1962, med byggmester Jan Danielsen som byggherre. Den 21. mai 1963 ble det nye Lilleeng borettslag opprettet i det som heretter ble hetende Overlege Wingesvei. Gaten ble oppkalt etter den lokale sykehuslegen Sverre Winge (1906–1962).
Etter planen skulle boligene overleveres av byggherren i midten av august. Siste leilighet ble imidlertid ikke overlevert før den 15. november 1963. Årsaken til forsinkelsen var dårlige grunnforhold, og boligtyper som passet dårlig til byggegrunnen. Før entreprenøren kunne begynne arbeidet, måtte det foretas en total omvurdering av gravearbeidet og fundamenteringen. I tillegg ble arbeidet forsinket av sterk kulde.
Kommunen ga rente- og avdragsfrie lån for disse klausulerte leilighetene.
Husene har vært renovert flere ganger. I 2002 ble det oppført nye garasjer med innlagt elektrisitet; malingen av disse ble utført av borettslagets egne beboere på dugnad.
I årene 2011 og 2012 ble det bygd balkonger på leilighetene. Unntaket var Overlege Wingesvei 4a, som oppførte balkong tidligere; dette kan vi se på bildene fra 2007.
I februar 2015 ble det lagt inn fiberoptisk glassfiberkabel for TV og Internett. I 2016 ble alle vinduer byttet ut; også ytterdører, balkongdører og dører ned mot hagen ble skiftet. Fra februar til 13. november 2018 ble avløpsrørene byttet ut av selskapet Olimb Entrepenor AS. Inne i husene ble soilrør av støpejern erstattet av nye avløpsrør av rustfritt stål; utenfor husene ble plastrør ført inn i avløpsrørene av sement. Fra 2021 til mai 2022 ble takene skiftet i borettslaget.
Elgveien (1966)
I brev av 20. januar 1962, skrev bygningssjefen i Nord-Rana til MOBO med spørsmål om hvordan boligbyggelaget stilte seg til byggingen av et tietasjers høyhus i «Forsmo-området» på Selfors, på vestsiden av Selforsveien. I svaret fra MOBO het det seg at boligbyggelaget ikke avviste tanken, men foretrakk tre-etasjers boligblokker.
I juni 1962 ble MOBO av Nord-Rana kommune gitt rett til å kjøpe den delen av Elias Forsmos eiendom som kommunen hadde fått lov til å ekspropriere. I meddelelsen het det at «På bakgrunn av gjeldende regulering med høghusbebyggelse er det en forutsetning at 80 leiligheter stilles til disposisjon for det "sivile" behov, derunder kommunens eget, 40 leiligheter for Norsk Koksverk og de resterende 30 leiligheter får Jernverket disponere i tillegg til de ca. 55 leiligheter som ligger på Jernverkets eget tilstøtende område». MOBO ble anmodet om å starte byggingen høsten 1962.
Etter drøftinger med Norsk Jernverk og koksverket, var MOBO skeptisk til planene om et høyhus. I september 1962 fikk et av NBBL's arkitektkontorer utarbeidet fire forskjellige skisseforslag: Et for høyhus (190 leiligheter), et for 3-etasjers blokker (162 leiligheter), et for 4-etasjers blokker (216 leiligheter) og et for rekkehus (79 leiligheter). Rekkehusalternativet ble utelukket på grunn av dårlig utnyttelsesgrad. Koksverket avviste både rekkehus og blokk, og ba MOBO gå videre med planene om et høyhus. Styret i MOBO utsatte saken inntil kommunen hadde utarbeid en plan for høyhusbebyggelse med inntegnede garasjer og parkanlegg.
I oktober 1962 la kommunen frem et skisseforslag, og hevdet på nytt at et høyhus var bedre enn blokkbebyggelse. Den 3. oktober 1962 vedtok også styret i MOBO utbygging av høyhus, og ville også be Trondhjems Cementstøberi og Entreprenørforretning om et kostnadsoverslag. I desember 1962 kom tilbudet fra Cementstøberiet, og det innebar oppføring av fem høyhus. Cementstøberiets pris for byggingen, og de medfølgende leiekostnadene, var såpass høye at forretningsføreren i MOBO påpekte at kostnadene lå vesentlig over det forsvarlige. Han rådet derfor til at koksverkets forslag om videre arbeid med høyhus ble stoppet, og tok initiativ til et møte med Jernverket, koksverket, Nord-Rana kommune og Mo bykommune for å klarlegge boligbehovet.
I april 1963 kom tilbud fra Nord-Rana kommune om vilkår for å overta deler av Elias Forsmos eiendom etter at denne var ekspropriert. MOBO vedtok å gjøre opp for kommunen for det området som var tatt i bruk av Ormenget borettslag. For området på vestsiden av Selforsveien valgte MOBO å avvente til det påtenkte møte for salg. I praksis betydde dette at planene om høyhus var forkastet av MOBO. Først i mars 1964 var høyhus-saken formelt ute av verden.
Det tok lang tid før alt var klart for bygging på Forsmo-området. I 1966 var tomteforholdene såpass avklaret at prosjektet kunne sendes ut på anbud i det som ble Elgveien borettslag.
Elgveien borettslag i Sjøforsgata, Elgveien og Hubergveien ble opprettet den 15. desember 1966. Borettslaget består av 72 leiligheter.
Grunnarbeidet med boligblokka ble satt i gang våren 1967. Boligblokka har tre etasjer og stod ferdig i Sjøforsgata 20 i 1968. Blokka har 27 leiligheter, 15 treroms (32 m²) og 12 fireroms (62 m²). Leilighetene er fordelt slik på de fire inngangene:
De 12 rekkehusene består av 44 fireroms leiligheter. De befinner seg i Elgveien og Hubergveien og er fordelt på følgende måte:
Gravearbeidet for det første rekkehuset på 8 enheter, ble påbegynt den 6. desember 1966, før kontrakt med entreprenøren var underskrevet. Masseberegning fra entreprenørens side var ikke ferdig, og arbeidet ble satt i gang på entreprenørens ansvar.
Det ble også bygd 54 garasjer for Elgveien borettslag. Garasjene er plassert i Elgveien og Hubergveien, og henger sammen i grupper:
Brennsletta (1968)
Brennsletta borettslag ble opprettet i Brennslettveien og Myrvangen den 28. november 1968. 16 rekkehus-leiligheter og 16 garasjer var ferdige i 1970.
Brennslettveien (2007)
Brennslettveien borettslag ble opprettet i Brennslettveien 1 den 10. desember 2007. Boligmassen består av et frittstående leilighetsbygg i tre etasjer med 9 boenheter.
Leirfallveien 3 (2008)
Leirfallveien 3 Borettslag ble opprettet den 21. januar 2008. Boligmassen består av en frittstående bolig med to leiligheter.
Selforstunet (2010)
Selforstunet borettslag ble opprettet i Selforsveien 67 den 7. september 2010 i regi av Mo og Omegn Boligbyggelag.
Selforsveien 46 (2018)
Selforsveien 46 Borettslag ble opprettet i Selforsveien 46 den 3. september 2018 i regi av Mo og Omegn Boligbyggelag.
Borettslaget befinner seg på tomta som tidligere ble brukt av Samvirkelaget avdeling 5 (1960–1990), Prix/Coop Prix og post i butikk (1990–2003), Rana Jakt og Villmark AS (2003–2013) og deretter av Mo Pistolklubb.
Heia (1962)
Heia borettslag er et borettslag i Malmgata, Knuserveien og Dalbakken på Storforshei, 23 km nord for Mo i Rana i Rana kommune. Borettslaget ble opprettet i regi av Mo og Omegn Boligbyggelag den 23. november 1962. Boligmassen består av 70 enheter fordelt på 4-roms rekkehusleiligheter med tilknyttede eiegarasjer.
Sletta (1981)
Sletta borettslag er et borettslag i Malmgata, Knuserveien og Dalbakken på Storforshei, 23 km nord for Mo i Rana i Rana kommune. Borettslaget ble opprettet i regi av Mo og Omegn Boligbyggelag den 18. juni 1981. Boligmassen består av 14 enheter fordelt på 10 stk 4-roms eneboliger og 4 stk 2-mannsboliger.
Buskhammaren (2005)
Buskhammaren borettslag er et borettslag på Buskhammeren i Sømna kommune i Nordland. Borettslaget ble opprettet i regi av Mo og Omegn Boligbyggelag den 15. juni 2005. Boligmassen består av 7 stk 2-manns boliger.
Rana kommunale borettslag (1969)
Rana kommunale borettslag er et borettslag i Sankthansveien og Mølnhusdalen på Ytteren, 4 km nord for Mo i Rana sentrum i Rana kommune. Borettslaget ble opprettet i regi av Mo og Omegn Boligbyggelag den 23. april 1969. Boligmassen består av 7 stk 2-roms leiligheter i eneboliger.
Ytteren (2007)
Ytteren borettslag er et borettslag i Yttraskarveien på Ytteren, 4 km nord for Mo i Rana sentrum i Rana kommune. Borettslaget ble opprettet i regi av Mo og Omegn Boligbyggelag den 10. desember 2007. Boligmassen består av 10 enheter fordelt på en 6-mannsbolig og en 4-mannsbolig.
Penrosemedaljen
Penrosemedaljen ble innstiftet i 1927 av R.A.F. Penrose, Jr. og er en pris som blir delt ut av Geological Society of America for de viktigste bidrag innen geologisk forskning.
I årene 1929, 1937 og 1943 ble prisen ikke delt ut.
Grunnkretser i Modum kommune
Grunnkretser i Modum kommune er delområder og grunnkretser som seksjonerer Modum kommune, Buskerud, for folketellingsformål og lignende. I noen tilfeller sammenfaller de med kirkesogn, med valgkretser og med nåværende eller tidligere skolekretser.
St. Olavsloppet
St. Olavsloppet (tidligere: St. Olofsloppet) er en årlig landeveisstafett som avholdes i slutten av juni mellom Trondheim og Östersund, henholdsvis i Trøndelag og Jämtland. Stafetten er oppkalt etter kong Olav Haraldsson, som var konge i Norge 1015–1028. Etappene har utgangspunkt i deler av den samme ruten som Kongen fulgte fra Novgorod i Russland til Trøndelag i 1030 for å kristne Norge.
Organisering
Det er veksling mellom start og målgang hvert annet år, slik at med start i Trondheim går stafetten i retning av Østersund. Den går motsatt vei ved start i Østersund. Løpet går gjennom Trøndelag og Jämtlands län. Lagene som deltar er en blanding av profesjonelle lag, lokale idrettslag, familielag, bedriftslag og andre.
I Trondheim er start og målgang ved det historiske Torvet, like ved Olavstatuen, mens den i Østersund vanligvis befinner seg i nærheten av torget der. Underveis i stafetten passerer deltakerne flere byer, severdigheter og minnesmerker. Blant disse er Åre, Levanger, Verdal og Stiklestad og Steinvikholm slott.
Løpet følger Olavsleden, med utgangspunkt i ruten fra Østersund gjennom Rödön, Alsen, Åre, Sandvika og Stiklestad.
Historie
Løpet har blitt arrangert siden 1988, og går over fire dager, fra onsdag til lørdag. I 2014 og 2015 gikk starten i Trondheim. I 2016 og 2017 gikk starten i Östersund. I 2016 stilte ca. 7000 løpere opp til en eller flere etapper.
Euklid
Euklid eller Evklid (gresk: Εὐκλείδης – Eukleídēs; levde omkring 300 f.Kr. ) var en gresk matematiker som virket i Alexandria. Han er omtalt som «geometriens grunnlegger», «geometriens far» og «den mest innflytelsesrike matematiker noesinne». Euklids mest kjent verk, Elementer, er blitt karakterisert som «den største og mest betydningsfulle lærebok i matematikk som er skrevet». Den systematiske oppbyggingen av læreverket, med bruk av postulater, definisjoner, setninger og bevis, har hatt svært stor betydning for all senere matematikk.
Lite er kjent om Euklids liv. Den lille kunnskapen vi har, stammer i all hovedsak fra Det evdemiske sammendraget til Proklos. Opprinnelige greske utgaver av Euklids verker har også mer eller mindre gått tapt. Elementer ble bevart i arabiske oversettelser og fra disse oversettelsene gjenintrodusert til europeisk kultur. Euklid skrev også om andre emner enn matematikk, for eksempel om astronomi og optikk.
Geometri basert på Euklids postulater fra Elementer er i ettertiden kalt euklidsk geometri. I mange tusen år ble postulatene oppfattet som selvinnlysende, inntil matematikere på 1800-tallet viste at alternative ikke-euklidsk geometrier er mulig.
Kilder
Den nyplatonske filosofen Proklos er hovedkilden til kunnskapen om Euklid. Han levde på 400-tallet etter Kristus, over sju hundre år etter Euklid. Proklos skrev et kommentarverk til bok I av Elementer, og i dette har han en introduksjon med et sammendrag av et tidligere historieverk, Evdemos' Geometriens historie. Dette historieverket har gått tapt, og alt som finnes igjen er Proklos' sammendrag, i ettertiden kalt Det evdemiske sammendraget. Dette har en kort omtale av Euklid.
Nicolaus Bruhns
Nicolaus Bruhns (også: Nikolaus og ofte Bruhn eller Bruns; født desember 1665 i Svavsted i hertugdømmet Slesvig i Danmark; død 29. mars 1697 i Husum) var en dansk-tysk komponist, fiolinvirtuos og organist i den nordtyske orgeltradisjonen.
Euklid
Kilder
I tillegg til omtalen til Proklos, er Euklid nevnt mer eller mindre sporadisk av andre kilder, inkludert Arkimedes og Pappos. På samme måte som Proklos var det en rekke forfattere som skrev kommentarverk til Elementer, inkludert Heron, Pappos, Porfyrios og Simplicius. Den første kjente romerske kilden som nevner Euklid, er Cicero. Antagelig var ikke Elementer oversatt til latin på Ciceros tid, da teoretisk geometri ikke vekte særlig interesse blant romerne.
Nicolaus Bruhns
Det er bare bevart fire fullstendige orgelstykker og tolv kirkelige kantater av Bruhns, men blant disse finnes noen usedvanlig originale verk.
Euklid
Kilder
Flere arabiske kilder gir biografiske opplysninger om Euklid, men disse er vurdert som lite troverdige. Kildene reflekterer arabisk tendens til å ville knytte kjente grekere til østen, og også en arabisk vektlegging av stamtreet til kjente personer. Arabiske kilder gir også en feilaktig tolking an navnet Euklid, som de gjengir som Uklides eller Ikludes. Navnet ble tolket som sammensatt av Ukli («nøkkel») og dis («mål» eller «geometri») og skulle altså bety «nøkkelen til geometri».
Nicolaus Bruhns
Biografi
Bruhns stammet fra en schlesvig-holsteinsk musikerfamilie. Faren, Paul, var organist i Schwabstedt og moren var forgjengerens datter. Bestefaren, også han het Paul, var luttspiller og musikalsk leder ved den gottorpske hertugens kapell. Onkelen, Friedrich Nicolaus Bruhns, var direktør ved Hamburger Ratsmusik.
Karrieren til Nicolaus Bruhns er bare delvis kjent.
Euklid
Navnet Euklid
Navnet Euklid var relativt vanlig i antikkens Hellas, og flere personer med dette navnet er omtalt i kilder. For å poengtere hvilken Euklid det er snakk om, kalles matematikeren også for Euklid fra Alexandria. Navnet er sammensatt av Εὐ («god»), κλέος («ære») og patronym-endingen ἴδης. Som helhet kan navnet tolkes som «den ærerike».
Nicolaus Bruhns
Lübeck og København
Nicolaus fikk sannsynligvis den første musikkundervisningen av faren. Ernst Ludwig Gerber skrev senere i Lexikon der Tonkünstler at Nicolaus allerede i ung alder behersket orgelspill og skrev «gode» komposisjoner for klaviaturinstrumenter og sangstemme. Sannsynligvis var han påvirket av musikalske inntrykk fra nærtliggende Husum, den rikeste byen på den nordfriesiske kysten. Nicolaus viste tilstrekkelig talent til at han etter farens råd reiste til sin onkel Peter i Lübeck for å studere fiolin og gambe. På disse instrumentene ervervet han seg «en slik ferdighet at enhver som hørte ham og lærte ham å kjenne måtte beundre og skatte ham». Bruhns var den yngste representanten for Lübecks internasjonalt anerkjente fiolinister. Han studerte komposisjon og perfeksjonerte sitt orgelspill under Dietrich Buxtehude. Bruhns var hans yndlingselev og ifølge Matthesons musikkleksikon var Buxtehude det store forbildet til Bruhns.
Etter å ha reist rundt i de tyske nordområdene – slike reiser ser ut til å ha vært vanlige for musikere fra Lübeck – lyktes det Bruhns å få et engasjement som komponist og fiolinist ved danskekongens hoff, godt hjulpet av et anbefalingsskriv fra Buxtehude til Johann Lorenz d. y, organist i St. Nicolaikirken i København. Bruhns ble et år i København. Omstendighetene rundt oppholdet er ikke kjent, men han vikarierte for Lorenz uten å inneha en offisiell stilling. Sannsynligvis opptrådte han iblant som orgel- og fiolinvirtuos på aftenkonserter og ved det kongelige hoff.
Euklid
Biografi
Proklos framstiller Euklid som platoniker, men dette er usikkert. Det er likevel sannsynlig at Euklid fikk matematisk opplæring i Athen, fra Platons elever. Ikke så mange andre kunne ha gitt Euklid den nødvendige opplæringen. I verkene til Euklid finner en ingen spor av den metafysiske tankegangen til Platon, som betraktet geometriske former som grunnleggende elementer i universet. Euklid er kanskje mer farget av Aristoteles og hans logikk-lære.
Pappos forteller at Apollonoios «oppholdt seg lenge hos Euklids elever i Alexandria». Dette er grunnlaget for å si at Euklid dannet en skole i Alexandria. Biblioteket i Alexandria ble opprettet av Ptolemaios I eller av sønnen og etterfølgeren Ptolemaios II, omtrent på den tiden da Euklid var i byen. Det er ikke usannsynlig at Ptolemaios I hentet Euklid til Alexandria, som et ledd i dette arbeidet. Ifølge Proklos er det Ptolemaiois I som skal ha spurt Euklid om det finnes en enklere vei for å lære geometri enn gjennom Elementer, hvorpå Euklid skal ha svart at «det er ingen kongelig vei til geometri».
Nicolaus Bruhns
Husum
Etter at organisten Friedrich zur Linden døde i januar 1689, ønsket byrådet i Husum å ansette Bruhns som etterfølgeren. Siden de ikke kjente oppholdsstedet, sendte de en kurér til Schwabstedt midt på natten for å få adressen. Byrådet handlet hurtig fordi de var redd konkurrerende byer skulle være interessert i den begavede musikeren. Etter prøvespill i Husum 29. mars ble han enstemmig ansatt «da sitt like i komposisjoner og i traktering av allehånde instrumenter aldri før hadde vært hørt i denne byen». Med økonomien sikret kunne Bruhns gifte seg med Anna Dorothea Hesse, hans tantes halvsøster.
Euklid
Biografi
Heller ikke hvor Euklid døde er kjent med sikkerhet, selv om det er antatt at han ble værende i Alexandria og døde der.
Nicolaus Bruhns
Husum
Tre måneder senere ble han tilbudt en stilling som organist ved St. Nikolaikirche i Kiel, noe som førte til en heftig konflikt mellom de to byene. Myndighetene i Kiel klarte angivelig å skremme Bruhns til å reise til dem ved hjelp av et påskudd, og han gikk med på å tiltre organistposten i Kiel tre uker senere. Da Husum by svarte med å love at Bruhns som den eneste av byens organister skulle få hevet årslønnen med 100 Taler til 500 Taler, valgte han å bli værende. Byen fikk nye fullmektiger i 1691, og de nektet de å gi Bruhns den uvanlige høye lønna han var forespeilet. Bruhns klaget til den gottopske hertugen og fikk medhold. Hertugen antydet i svarbrevet at Bruhns var i pengeknipe.
Ved siden av arbeidet som organist, sto Bruhns til disposisjon for kirkekoret. I to år arbeidet han med kantoren Georg Ferber, kjent for sin utmerkede bass-stemme, og senere med etterfølgeren Petrus Steinbrecher. Bymusikanten Heinrich Pape overtok ledelsen for instrumentalensemblet.
Euklid
Biografi
Ut fra den grundige oppbyggingen av læreboka Elementer kan en anta at Euklid har vært en god pedagog. En fortelling om pedagogen Euklid er fortalt av Stobaios: En av Euklids elever, etter å ha lært det første teoremet, skal ha spurt læreren om nytten av å studere matematikk. Euklid tilkalte en slave en slave og sa: «Gi ham en obol, siden han føler han må tjene på det han lærer». En obol var en mynt som svarte til seks drakmer.
Mangel på biografiske kilder har fått enkelte til å spekulere i om Euklid ikke er en historisk person, men at navnet har vært et pseudonym som har vært benyttet av flere matematikere fra Alexandria. En annen hypotese er at personen Euklid har ledet en gruppe matematikere som alle har bidratt til verkene. Et argument for begge disse teoriene er en variasjon i skrivestil som en kan finne i verkene. En slik variasjon er imidlertid ikke uvanlig også fra en og samme forfatter, og tilhengerne av disse teoriene er i mindretall.
Nicolaus Bruhns
Husum
Bruhns ble i Husum helt til sin tidlige død, bare 31 år gammel. «Alle sørget over at en så dyktig mester i sin profesjon, og dessuten en omgjengelig mann, ikke ble forunt et lengre liv». Ifølge byens kirkearkiv døde han av tuberkulose.
Euklid
Biografi
Euklid er kjent som lærer og forfatter, men selv er ikke Euklid blitt tillagt nye matematiske resultater. Det som i dag kalles Euklids algoritme i tallteori, var kjent lenge før Euklid.
Nicolaus Bruhns
Husum
Bruhns etterlot seg fem barn, som svogeren overtok den faderlige omsorg for. Bruhns eneste sønn studerte senere teologi. Nicolaus' bror Georg overtok posten i Husum, men man kjenner ikke til verken komposisjoner eller historiske hendelser som støtter dette, så etter Nicolaus forsvant musikerfamilien Bruhns ut i historiens mørke.
Anne av Storbritannia
Hennes katolske far, Jakob II av England og VII av Skottland, ble ansett av det engelske parlamentet for å ha abdisert da han ble tvunget til trekke seg tilbake til Frankrike i løpet av den ærerike revolusjonen i 1688–1689. Hennes svoger og hennes søster ble deretter fellesmonarker som Vilhelm III og II, og Maria II av England, det eneste tilsvarende tilfelle i britisk historie. Etter Marias død i 1694 fortsatte Vilhelm som enslig monark fram til han døde i 1702. Den 12. mai 1707, under forordningen av union, ble Skottland og England forent som en suveren stat, Kongeriket Storbritannia. Anne ble dette rikets første hersker mens hun fortsatte å holde den atskilte kronen som dronning av Irland og den historiske og virkningsløse tittelen «dronning av Frankrike». Hun regjerte i tyve år fram til sin død i august 1714. Anne er derfor den siste dronning av England og den siste dronning av Skottland.
Euklid
Elementer
Det er vanlig å tilskrive personen Euklid æren for å ha skrevet Elementer, selv om det historisk grunnlaget for dette er spinkelt. Verket består av 13 bøker, ofte nummerert med romertall. De fire første bindene omhandler plangeometri. Bind V til bind IX drøfter en form for tallteori, men i geometrisk form. Bind X behandler inkommensurable størrelser. Bind XI-XIII tar for seg romgeometri. Det eksisterer også to tilleggsbind som i middelalderen feilaktig ble inkludert i Elementer, men disse to bindene tror en i dag er skrevet av henholdsvis Hypsikles og Isidoros fra Milet. Hypsikles levde i den andre århundre før Kristus, mens Isidoros levde i det femte århundre etter Kristus.
Anne av Storbritannia
Kriser
Dronning Annes liv var preget av mange kriser, både personlig og relatert til hvem som skulle etterfølge henne på tronen, og til religiøs polarisering. Ettersom hun døde uten en overlevende arving var hun den siste monark av huset Stuart. Hun ble etterfulgt av sin tremenning, Georg I, av Huset Hannover. Han på sin side var en etterkommer av stuartene gjennom sin mormor Elisabeth av Bøhmen, den eneste overlevende datteren av Jakob VI av Skottland (senere Jakob I av England og Irland) og Anne av Danmark.
Euklid
Elementer
Mesteparten av stoffet i Elementer var kjent før Euklid, og verket er i hovedsak basert på materiale fra andre greske matematikere. Storparten av materialet i bind I og II var kjent fra pytagoreerne. Teorien i bind III og VI var kjent på Hippokrates' tid. Innholdet i bind V er alminnelig antatt å komme fra Evdoksos. Euklid skriver selv ingenting om opphavet til de ulike delene av verket.
Nicolaus Bruhns
Spilleteknikk
Bruhns skal ha hatt en fiolinteknikk som gjorde det mulig for ham å spille firstemmige akkorder. I sin monografi over Johann Sebastian Bach skrev Albert Schweitzer at Bachs sonater og partitas for solofiolin gir grunn til å tro at det fram til Bachs tid var mulig og vanlig å spille flerstemmig på fiolin uten å måtte ty til arpeggio-teknikker, slik man må med moderne fiolinstoler.
Lagspill
Lagspill er et spill som spilles av flere personer på hvert lag. Eksempler på lagspill er fotball, håndball, volleyball, basketball, curling og amerikansk fotball.
Anne av Storbritannia
Overtagelse av tronen
Anne overtok tronen etter Vilhelm III, som var enkemann etter hennes eldre søster Maria. De to søstrene var eneste barn i Jakob IIs ekteskap med Anne Hyde som nådde voksen alder. Etter ordre fra kong Karl II av England, søstrenes farbror, ble de oppdradd som protestanter.
Karl Adolph Gjellerup
Karl Adolph Gjellerup (født 2. juni 1857 i Roholte ved Præstø, død 13. oktober 1919 i Klotzsche ved Dresden) var en dansk forfatter.
Nicolaus Bruhns
Spilleteknikk
De få bevarte verkene gir ikke grunnlag til å belegge Gerbers beretning om Bruhns dyktighet på gambe. Det er likevel mulig at Buxtehudes kantate Jubilate Domino for alt og obligat gambe ble skrevet for Bruhns, og at Buxtehude så for seg Bruhns som gambesolist i kantaten Gen Himmel. Disse gambestemmene krever en virtuos utøver, så dersom antakelsen er riktig, var gambe et av Bruhns' hovedinstrumenter.
NKS Nettstudier
NKS Nettstudier (tidligere Norsk Korrespondanseskole) er en del av Høyskolen Kristiania. Skolen var del av Høyskolen Campus Kristiania (CK), som også bestod av Markedshøyskolen, Norges Kreative Høyskole og Norges Helsehøyskole. 3. september 2015 besluttet styret ved CK at det skulle innføres ett felles merkenavn for hele høyskolen. 1. januar 2016 ble Markedshøyskolen, Norges Kreative Høyskole, Norges Helsehøyskole og NKS Nettstudier samlet under det nye navnet Høyskolen Kristiania.
Nicolaus Bruhns
Musikk
karakteriserte Bruhns som en komponist «med lidenskapen til en kunstner som ikke står over sitt verk, men som går opp i det». Bruhns komposisjoner er laget med tanke på de emosjonelle virkningene han ønsker å oppnå, og de formelle aspektene underordnes dette ønsket.
NKS Nettstudier
NKS Nettstudier tilbød høyskolestudier og yrkesrettet undervisning på internett. Skolens historie startet med at Ernst G. Mortensen etablerte Norsk Korrespondenceskole i 1914.
Nicolaus Bruhns
Musikk
I Quantz’ Versuch einer Anweisung die Flöte traversière zu spielen ble Bruhns nevnt som sin tids beste orgelkomponist. Tre toccataer betegnet som preludier eller Preludium og fuge, samt en fantasi over koralen Nun komm der Heiden Heiland, stammer med sikkerhet fra Bruhns.
Anne av Storbritannia
Overtagelse av tronen
Som barn var Anne plaget av en øyeinfeksjon og ble sendt til Frankrike for behandling, men forble skjeløyd hele livet, i en slik grad at hun hadde vansker med å lese og skrive. I Frankrike bodde hun hos sin farmor Henrietta Maria og etter dennes død hos sin tante, Henrietta Anne av Orléans. Fem år gammel reiste hun hjem igjen, og i åtteårsalderen ble hun kjent med Sarah Jennings, som ble hennes nærmeste venninne og rådgiver i voksen alder. Jennings giftet seg med John Churchill, 1. hertug av Marlborough, som skulle bli Annes viktigste general og herre på Blenheim.
Karl Adolph Gjellerup
Han delte Nobelprisen i litteratur med Henrik Pontoppidan i 1917.
Anne av Storbritannia
Førstedame Sarah
Det første Anne gjorde som regjerende dronning, var å opphøye Jennings – nå Sarah Churchill – til rikets førstedame etter seg selv. Sarah Churchill fikk fullmakt til å administrere hoffet og de kongelige finanser slik hun fant for godt. Slik ble hun som enke den rikeste kvinnen på De britiske øyer, selv om vennskapet med dronningen opphørte da de to kvinnene nærmet seg femti. Da hadde Sarah ved flere anledninger skjelt ut dronningen i full offentlighet, kastet ting etter henne og trampet i gulvet. Til sist skrev Sarah til dronningen at dersom hun ikke var enig, trengte hun ikke å svare. Anne skrev tilbake at når Sarah ikke bad om svar, skulle hun ikke få det heller. Den symbolske gullnøkkelen hun hadde gitt Sarah, ville dronningen ha tilbake. Sarah kastet den veggimellom. John Churchill tok den opp og bad knelende dronningen om tilgivelse på vegne av både sin kone og seg selv. Men de to barndomsvenninnene så aldri hverandre igjen. Sarah måtte flytte ut fra sin leilighet i slottet og plukket ved den anledning med seg alt hun kunne – til og med dørhåndtakene. Hun overlevde Anne med tretti år og utgav en bok om deres vennskap som satte dronningen i et svært dårlig lys. Hun siterte fra Annes brev til henne for å vise hvor hjelpeløs dronningen var uten henne; samtidig hadde hun fått Anne til å brenne de brev hun selv hadde skrevet til dronningen.
Lagspill
For at et lag skal mestre et lagspill er det viktig med samarbeid og at alle spillerne på laget jobber mot det samme målet.
Fruktsukker
Fruktsukker (fruktose) er en av de enkle sukkerartene og finnes i mange matslag, slik som frukt, grønnsaker og honning. Den er også en av de tre viktigste blodsukkerene, sammen med glukose og galaktose. Fruktsukker har den kjemiske formelen C6H12O6.
Et annet navn på fruktsukker er fruktose (uttales: frukt o se).
Fruktose i mat
Frukt, grønnsaker og honning er naturlige kilder til fruktose. I tillegg består vanlig bordsukker (rørsukker/sukrose) av 50 % fruktose.
Isomeri
Fruktsukker er søtere enn glukose på grunn av sin byggeformel.
Anne av Storbritannia
Ekteskapet med Jørgen fra Danmark
Selv giftet Anne seg med prins Jørgen av Danmark og Norge, kalt Georg i England, en yngre bror av kong Christian V av Danmark og Norge. Karl II sa om niesens danske ektemann at han hadde prøvd ham edru og prøvd ham beruset, men det var absolutt ingenting der – «nothing at all!» Anne krevde titler og kongelige ordener for sin gemal, men Vilhelm II ville ikke gi ham noen, og en gang svogeren meldte seg til tjeneste ved et felttog ble han sendt hjem slik at han ikke gikk i veien. Vilhelm II ga også vaktene ordre om ikke å hilse, verken for prins Georg eller for Anne. En gang Anne satt til bords med Vilhelm, tok han alle ertene, slik at hun ikke skulle få noen.
NKS Nettstudier
Studietilbud
Høyskolen Kristiania Nettstudier tilbyr i underkant av 50 studier og over 200 kurs i 7 kategorier på alle utdanningsnivåer.
Lagspill
Lan-talde Gruppo di lavoro
Anne av Storbritannia
Ekteskapet med Jørgen fra Danmark
På sytten år fødte Anne sytten barn, men døde likevel barnløs. Bare Vilhelm, hertug av Gloucester, levde til han var elleve; og han var tilbakestående og led av epilepsi.
Francesco degli Atti
Francesco degli Atti (død 25. august 1361) var en av Den katolske kirkes kardinaler. Han var biskop av Firenze i Italia.
Nicolaus Bruhns
Musikk
Orgelverkene viser typiske trekk fra den nordtyske orgelskole: Kontraster mellom homofone og fugale avsnitt, arpeggier og virtuose pedalpassasjer. Bruhns utnyttet all friheten i stylus phantasticus og skapte i blant en nesten moderne klingende musikk. De raske løpene i preludiene krever klar og presis rytmikk, delvis ved bruk av dobbeltpedaler, og stiller høye krav til utøveren.
Anne av Storbritannia
Virke som dronning
Anne var 37 år gammel da hun besteg den britiske tronen, så plaget av revmatisme og overvekt at hun måtte løftes opp i kroningsstolen. I hennes gravferd ble det sagt at kisten var like bred og høy som den var lang. Men hester og jakt hadde vært hennes store lidenskap, og det var hun som stiftet The Royal Ascot. Fremdeles åpner den britiske kongefamilien Ascot-hesteveddeløpene ved å kjøre langs banen i åpen vogn, slik Anne gjorde i sin tid. I Richmond Park ble de mange veiene på kryss og tvers anlagt spesielt for henne, så hun kunne følge jakten fra sin vogn.
Francesco degli Atti
Han ble kreert til kardinal 23. desember 1356 av pave Innocens VI.
Anne av Storbritannia
Virke som dronning
Femti kirker fikk hun bygd bare i London. St John's like ved parlamentet skal ha blitt Englands eneste kirke med fire tårn – ett i hver ende – fordi arkitekten rådførte seg med dronningen om hvordan den skulle se ut, og hun i irritasjon sparket til sin fotskammel som svar, slik at den ble liggende med sine fire ben i været: «Slik!» Med årene inntok hun mer og mer av sin «kalde te» – egentlig brandy – som smertelindring, og denne gjorde henne iblant ilsk.