cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Leif Einar Plahter
Wiesbaden-affæren
I begynnelsen av juni 1984 reiste han etter anmodning fra Arne Huuse til Wiesbaden for å bistå politiet med å identifisere kunstverk. I Wiesbaden kunne Plahter identifisere syv av åtte malerier som hadde forsvunnet fra Norge den 11. oktober 1982, og som hadde en forsikringsverdi på 25 millioner kroner. Det dreide seg om to malerier av Rembrandt (ett landskapsmaleri og ett portrett), to av Picasso («Gitar og glass» til 5 millioner), et maleri av Goya, «Selvportrett» av Vincent van Gogh (4 millioner), og Paul Gauguin s portrett av kunstnerens hustru (forsikret for 3 millioner), mens Gaugins «Blomsterkurv» til 1,5 millioner kroner manglet. Politiet utstyrte Plahter med en mikrofon skjult i slipset, og sendte ham av gårde for å overhende 4,3 millioner til kunsttyvene for å få de syv malerirullene. I etterkant kommenterte Plahter dette slik: «Riktignok fikk jeg ikke bind for øynene, og ble ikke kjørt ut i en mørk skog i kjent romanstil. Likevel hadde jeg hjertet i halsen da jeg kom til den beslaglagte bilen og oppdaget pakker og ruller som efter sigende skulle inneholde kunstverkene». Da de syv bildene var blitt returnert, uttalte direktør Knut Berg ved Nasjonalgalleriet at museets nye sikkerhetssystem «vil sette en stopper for at lignende forbrytelser kan gjenta seg». Plahter var derimot skuffet da det siste maleriet kom til rette i mars 1985: «Noe av malingen er falt av, og det er enkelte hull i lerretet».
Skriktyveriet
Plahter mente den 12. februar 1994 at det ikke var tilfeldig at «Skrik» fra 1893 ble stjålet samme dag Vinter-OL 1994 åpnet, og tilføyde at de trodde fem meter ned til bakken var nok til at man ikke trengte gitter foran vinduene av vanlig huskvalitet. Sent i april 1994 fant to gutter en ramme i en veigrøft i Nittedal. Plahter identifiserte rammen som tilhørende det stjålne maleriet, og uttalte at maleriet var meget skjørt, men det så ut til at den som hadde skåret det ut av rammen hadde gjort det på en forsiktig måte. Selve bildet ble funnet i mai 1994, og direktør Knut Berg uttalte at «Skrik skal henges opp igjen i Nasjonalgalleriet så fort som mulig – men på et mindre tyveriutsatt sted denne gang». Plahter og Berg mottok maleriet som var blitt funnet, og de ble ifølge pressen «brakt tilbake til Nasjonalgalleriet. Og da var sikkerheten på topp. Bevæpnede politifolk eskorterte de to og bildet gjennom Oslo sentrum».
Formidling
I 1998 nevnes han som grunnleggeren av det nye studiet i konservering ved Universitetet i Oslo som ble ledet av Erling S. Skaug, og der Plahter etterhvert også underviste. I 1999 pensjonerte han seg og ble 70 år, med festskrift og symposium ved Det Norske Videnskaps-Akademi. Året etter mottok han St. Olavs Orden og utga «Norsk signaturleksikon» med alle før 1920.
Hans kone Unn Plahter (født 1936) var også ekspert på malerier, etterhvert professor i den maleritekniske historie. I deres private hjem hang i 1989 Ludvig Karsten, Joachim Frich og grafikk av Picasso og han lyttet helst til Bach, eller spilte.
Asbjørn Aursand
Asbjørn Aursand (født 17. februar 1937 i Strinda) er en norsk tidligere skihopper som konkurrerte for Byåsen IL. Han var den første som hoppet over 100 meter på ski i Norge, da han hoppet 101,5 meter i Renabakken på sin 20-årsdag 17. februar 1957.
Aursand har siden blant annet vært driftssjef i Granåsen.
VM i curling for menn 2003
Curling-VM for herrer 2003 ble arrangert fra 5. april til 13. april 2003 i Winnipeg Arena i Winnipeg i Manitoba i Canada.
Eksterne lenker
WCF Statistics
Det liberale parti (Sør-Sudan)
Det liberale parti (engelsk: South Sudan Liberal Party; arabisk: الحزب الليبرالي لجنوب السودان) er et politisk parti i Sør-Sudan. Partiet ble dannet 1. oktober 2010 av gruppen the Southern Sudanese Liberals. Partiets ideologi strekker seg fra liberalisme til sosialliberalisme og er medlem i det afrikanske liberale nettverk.
Riihimäki økonomiske region
thumb|200px|Riihimäki økonomiske region Riihimäki økonomiske region (svensk: Riihimäki ekonomiska region, finsk: Riihimäen seutukunta) er en økonomisk region i landskapet Egentliga Tavastland i Finland. Regionens areal er 1,180 km², og i 2011 var folketallet 46,202. Riihimäki økonomiske region består av følgende kommuner:
Myra (Oslo)
Myra var en vei i grenseområdet mellom Sagene og Torshov i Oslo. Den gikk langs østsiden av Akerselva fra Vøyenbrua og nordover, i det parkområdet som kalles Myraløkka.
Gårdby
Gårdby er et tettsted i Mörbylånga kommune i Kalmar län på Öland i Sverige. I 2010 hadde tettstedet 257 innbyggere.
Myra (Oslo)
Navnet – et gammelt lokalnavn for området øst for Akerselva, der landskapet tidligere var myrlendt – ble vedtatt i 1934. Her lå også Myrens Verksted, som i våre dager er ombygget til kontorlokaler, kringkastingsstudioer mm.
Ingen hus har adresse Myra i dag, selv om navnet forekommer i en rekke kartverk. Helt i sør er bare en liten stump kjørbar før trafikken blokkeres av fysiske hindringer. Ellers er mye av det gamle veiløpet nå gangvei gjennom parken. I nord er en kombinert gang- og veibro over Akerselva som gir kjøreadkomst til Maridalsveien 139 – via det tidligere fabrikkområdet på østsiden.
I dag brukes Myra ofte som betegnelse på nabolaget av Torshov som vender mot Myraløkka.
Vera Sosulja
Vera Sosulja (gift: -Pyatnizin) (født 5. januar 1956 i Talsi, Talsu fylke, Kurland i nåværende Latvia), er en sovjetisk tidligere aker fra det nåværende Latvia som deltok i de olympiske vinterleker 1976 i Innsbruck, 1980 i Lake Placid og 1984 i Sarajevo.
Sosulja ble olympisk mester i aking under Vinter-OL 1980 i Lake Placid. Hun vant konkurransen i ener for damer foran Melitta Sollmann fra Øst-Tyskland og sovjetiske Ingrīda Amantova. Sosulja ble verdensmester i aking 1978 i Innsbruck i ener for damer.
Guitar Hero II
Guitar Hero II er et Gullstikka-belønnet spill til PlayStation 2 og Xbox 360. Spillet gir muligheten til å spille rockelåter med en forminsket versjon av Gibson SG for PlayStation 2. Guitar Hero II bygger på forløperen Guitar Hero, men med muligheter til å spille bass-, komp- og sologitar i forhold til bare sologitaren.
Siden utgivelsen har Guitar Hero II møtt både kritisk og kommersiell suksess, som bidrar til at Guitar Hero-serien har blitt et kulturell fenomen. Den har solgt 3,1 millioner kopier uansett plattform, og en utvidelse som heter Guitar Hero Encore: Rocks the 80s ble utgitt på PlayStation 2 i løpet av 2007. Oppfølgeren, Guitar Hero III: Legends of Rock ble utgitt i november 2007.
Xbox 360-versjonen
Xbox 360-versjonen ble utgitt i Europa den 6. april 2007, og har i forhold til PlayStation 2-versjonen litt bedre grafikk, og ti ekstra sanger, to for å kjøpe og åtte på de forskjellige nivåene.
Kontrolleren til Xbox 360-versjonen er en forminsket versjon av Gibson Explorer, kjent som Xplorer. Kontrolleren kan også brukes til PC-versjonen av oppfølgeren Guitar Hero III: Legends of Rock, da kontrolleren følger med PC-versjonen og noen Xbox 360-utgaver.
== Sangene == På PlayStation 2 er det i utgangspunktet fire sanger på hvert nivå, mens den femte åpnes opp etter å ha greid de fire (eller tre, avhengig av vanskelighetsgrad) andre, som en såkalt encore. På Xbox 360-versjonen er det ti ekstra sanger, to å kjøpe og åtte på de forskjellige nivåene, så her er det seks sanger på hvert nivå. Du kan se disse eksklusive sangene på den engelske versjonen av denne artikkelen.
Slottsplassen (Oslo)
Slottsplassen er en gruslagt plass i Oslo som ligger foran (øst) Det kongelige slott. Plassen ble tegnet av slottsarkitekt Hans Linstow i forbindelse med oppføring av Slottet og anleggelse av Slottsparken, som også Linstow tegnet. Plassen og Slottets fasade danner endepunktet i den linjen Linstow tegnet fra den daværende bybebyggelsen ved dagens Egertorget for å knyttet Slottet og byen sammen. Dette ble den senere Karl Johans gate.
Sentralt på Slottsplasen står Brynjulf Bergsliens rytterstaue av kong Karl Johan fra 1875. Samtidig ble trappeanlegget foran med kandelaberlykter og balustrade anlagt av stadskonduktør Georg Andreas Bull.
Slottet har adresse Slottsplassen 1, som er eneste adresse knyttet til plassen.
Grusdekket
Bruken av grus på den 15 dekar store plassen har vært omdiskutert. Plassen ble gruslagt i 1849, og har siden vært det. En del av plassen ble asfaltert under annen verdenskrig, og asfalten under grusdekket har skapt store erosjonsproblemer. På slutten av 1900-tallet ble det tilført rundt 150 tonn grus hvert år, mens grus fulgte med regnvann ned i Karl Johans gate, Universitetets kjellere og avløpsnettet. Et forslag i 1990-årene om brostein, som en folkegave til kongeparet, ble møtt med sterk kritikk, og kongeparet sa nei takk.
I 2013 ble det bestemt å gjøre en full drenering og renovering av Slottsplassen og Slottsbakken ned til Frederiks gate og Karl Johans gate, til sammen 18 dekar. Disse seks lagene ble lagt, nevnt fra bunnen: fiberduk, forsterkningslag med pukk, bærelag med pukk av en annen sortering enn den som ligger under, et fire cm tykt lag med sort asfalt, et fire cm tykt lag med rødaktig asfalt, rød grus og fargeløst bindemiddel, og toppdekke av stabilisert grus.
Eystein Ellingsen
Eystein Ellingsen (født 23. januar 1971) vokste opp på Saltrød i Arendal og har vært lærer på Haumyrheia skole i Kristiansand siden 1996. I 2006 debuterte han som forfatter på Damm forlag med boka Melding hjem – en lærers bekjennelser. Eystein Ellingsen er yngste sønn av salmedikteren Svein Ellingsen.
Eystein Ellingsen mener at uten humor i skolen vil ikke elevene lære. Han bruker derfor dette som et viktig redskap. Han har tidligere vært nestor for et pilotprosjekt innenfor kreativ skriving, «skrivekurs.net». Eystein Ellingsen er for tiden ansatt på Stiftelsen Arkivet i Kristiansand, der han driver kreativ kursvirksomhet rettet mot grunnskolen, og har medvirket til både bok-og filmvirksomhet knyttet opp til temaer som andre verdenskrig, konfliktløsning og etiske problemer i vår egen tid.
John F. Kennedy
John Fitzgerald Kennedy (født 29. mai 1917 i Brookline i Massachusetts, død 22. november 1963 i Dallas i Texas), også omtalt med initialene JFK, var en amerikansk demokratisk politiker. Han var USAs 35. president 1961–1963 etter å ha representert delstaten Massachusetts i Senatet og Representantenes hus 1947–1960. John F. Kennedy ble drept i et attentat i 1963.
Han vant over Richard Nixon i det meget jevne presidentvalget i 1960. Som 43-åring var han den yngste som hadde blitt valgt til vervet, den nest yngste presidenten gjennom tidene, etter Theodore Roosevelt, og den eneste katolikken. I Kennedys presidentperiode forsøkte USA å styrte Fidel Castros regime på Cuba gjennom den mislykkede invasjonen av Grisebukta i 1961. Året etter utplasserte Sovjetunionen raketter med kjernefysiske ladninger på Cuba, noe som utløste Cubakrisen og en blokade av Cuba. Romkappløpet begynte med Kennedys initiativ til Apollo-programmet. Andre utslag av den kalde krigen var byggingen av Berlinmuren og det amerikanske engasjementet i Vietnamkrigen. Innenrikspolitisk fikk borgerrettsbevegelsen, som fremmet afroamerikaneres likeverd og rettigheter, gjennomslag i større grad enn før.
Han var gift med Jacqueline Kennedy, og sammen hadde de to barn som vokste opp. Det rystet verden da president Kennedy ble drept i et attentat i Dallas i 1963. Lee Harvey Oswald ble anklaget for drapet, men ble selv skutt og drept to dager senere av Jack Ruby før han kunne bli stilt for retten. FBI og Warrenkommisjonen konkluderte med at Oswald var den eneste som hadde deltatt i attentatet.
Drapet på Kennedy har trolig bidratt til hans kultstatus i ettertid. Siden 1960-årene har detaljer fra hans privatliv og helsetilstand blitt allment kjent. Skjønt det ble forsøkt holdt hemmelig, har Kennedys utenomekteskapelige forhold blitt mye omtalt i mediene etter hans død. På rangeringer av USAs presidenter scorer Kennedy høyt i befolkningen, men lavere blant historikere.
Presidentperioden
Kennedys innsettelsestale er regnet som en av de beste og er en av de mest berømte politiske taler gjennom tidene. Det var i denne talen at Kennedy uttalte «And so, my fellow Americans: ask not what your country can do for you — ask what you can do for your country.» («Landsmenn: spør ikke hva landet ditt kan gjøre for deg — men hva du kan gjøre for landet ditt»).
Så snart Kennedy var på plass i presidentstolen i Det hvite hus utnevnte han en regjering som var utvalgt blant dem han kalte «de smarteste og de beste». Det var den yngste regjeringen i det 20. århundre, med en gjennomsnittsalder på 47 år. Til tross for at Kennedy nøt stor popularitet, oppfattet mange i USA ham som svært liberal.
I løpet av den korte tiden Kennedy var president, tilsammen to år og ti måneder, satte han i verk en rekke tiltak som han selv aldri fikk se virkningene av. Et av hovedmålene var å avskaffe fattigdommen. I 1961 ble det vedtatt en lov om økt minstelønn, men forslag om gratis legehjelp for eldre ble nedstemt i Kongressen. Etter at USA hadde tapt kappløpet om å bli det første landet til å sende et menneske ut i verdensrommet, tok Kennedy i 1961 initiativet til det amerikanske romfartsprogrammet og erklærte målsettingen om at USA skulle sende et menneske til månen innen tiåret var over. Dette målet klarte USA å nå 20. juli 1969.
Negativ PR ble lansert av Kennedy i valgkampen mot visepresident Richard M. Nixon i 1960. Her ble Nixons manglende initiativrikdom illustrert ved å vise et TV-intervju med president Eisenhower, som i filmklippet avkreftet at Nixon tok egne initiativ i Det hvite hus.
Drapet på Kennedy
Kennedy ble myrdet i Dallas i Texas, hvorpå hans visepresident Lyndon B. Johnson overtok som president. Warren-kommisjonen ble opprettet for å etterforske drapet og kom frem til at Lee Harvey Oswald stod alene for planlegning og gjennomføring av attentatet. En teori går ut på at mafia-bossen Santo Trafficante jr. kan ha vært involvert, men det har ikke kunnet bevises at det finnes noen forbindelse mellom mafiaen og Lee Harvey Oswald.
I Washington ble John F. Kennedy hedret med militære æresbevisninger. Kennedy ble bisatt på æresgravlunden Arlington i Virginia.
Den 25. november 1963 ble det holdt tre begravelser knyttet til hendelsen i Dallas. 700 politimenn var til stede da deres kollega J.D. Tippit, som også var blitt skutt av Lee Harvey Oswald, ble begravd. Samme dag ble Oswald selv begravd. Bare hans mor, bror, hans kone og deres barn var til stede under seremonien.
Utenrikspolitikk
De fleste utenrikspolitiske krisene Kennedy opplevde skyldtes det stadig dårligere forholdet mellom USA og Sovjetunionen. Konflikten mellom de to supermaktene er blitt kalt den kalde krigen.
Kennedy var en konsekvent motstander av kommunismen og kommunistiske regimer, som siden annen verdenskrig hadde spredd seg både i Europa og Asia. Presidenten svarte på utfordringen gjennom å bygge flere atomvåpen og bygge opp landets militære styrke.
Kennedy er blant annet kjent for utsagnet «Ich bin ein Berliner» i en tale han holdt i Vest-Berlin i 1963 ved muren Walter Ulbrichts regime hadde reist tvers gjennom byen.
Konspirasjonsteorier
Attentatet mot president Kennedy 22. november 1963 er påstått å være resultatet av en konspirasjon i mange forskjellige teorier. Disse teoriene avviser Warren-kommisjonens konklusjon om én morder og hevder det var umulig at én mann kunne ha skutt tre skudd på 4,5–7 sekunder med en rifle fra 2. verdenskrig, hvor ei kule bommet og to kuler traff president Kennedy og Texas' guvernør John Connally. Forskjellige teorier involverer blant annet at CIA og FBI, mafiaen, frimurere, kommunister og amerikanske ledere planla og utførte attentatet på presidenten. Enkelte av teoriene hevder at flere enn tre skudd ble fyrt av, og at det var flere enn én skytter. Det hevdes at én kule umulig kan ha klart å gjøre den skaden offisielle rapporter stadfester. Mest kjente er teoriene presentert i filmen JFK av Oliver Stone fra 1991. Filmen handler om Jim Garrison som var den første som tok saken til retten og beskyldte forretningsmannen Clay Shaw for å være involvert og at amerikanske myndigheter sto bak attentatet. Som følge av filmen ble hundrevis av dokumenter offentliggjort, og attentatet kom igjen i søkelyset.
Sosialt liv og familie
John Kennedy møtte sin framtidige hustru Jacqueline Bouvier da han var kongressmedlem. Charles L. Bartlett, en journalist, introduserte de to i et middagsselskap. De giftet seg ett år senere etter at han var blitt innvalgt som senator den 12. september 1953.
Presidenten var nært knyttet til populærkulturen, framhevet av sanger som «Twisting at the White House». Den 19. mai 1962 sang Marilyn Monroe sangen «Happy Birthday, Mr. President» i et stort selskap i Madison Square Garden som feiret Kennedys kommende 44-årsdag. Samtidig opplevde familien flere personlige tragedier. Jacqueline hadde en spontanabort i 1955 og et dødfødt barn i 1956. Deres nyfødte sønn, Patrick Bouvier Kennedy, døde i august 1963. De hadde to barn som overlevde barndommen.
Vegard Sannes
Vegard Sannes vokste opp i Kirkenes og spilte både for Kirkenes IF og Alta IF. Han dukket opp på radaren til Bodø/Glimt trener Øystein Gåre i 2001 etter at han som 2. divisjonsspiller for Alta IF hadde vært på prøvespill i Chelsea. Sannes signerte for Glimt og spilte der i perioden 2001 til 2008. Han var imidlertid skadet hele 2008-sesongen etter en kneskade som oppsto på slutten av 2007-sesongen.
Vegard Sannes scoret sitt første Eliteserie-mål da han utlignet til 2-2 på overtid for Bodø/Glimt i hjemmekampen mot Sogndal 1. juli 2001.
Königstein festning
Königstein festning (tysk: Festung Königstein) finnes ved Elbens venstre bredd i Landkreis Sächsische Schweiz-Osterzgebirge i den tyske delstaten Sachsen. Festningen er en av Europas største fjellborger og er plassert på fjellet med samme navn. Landsbyen like ved heter også Königstein.
Det 95 dekar store fjellplatået hever seg 240 meter over Elben. Muren er 1 800 meter lang og opptil 42 meter høy. I sentrum av anlegget finnes en 152,5 meter dyp brønn.
Festningens kjente historie skriver seg tilbake til 1241. Den har i århundrer blitt brukt som fengsel og dette er intakt, men ikke i bruk. Under andre verdenskrig ble flere norske offiserer holdt som krigsfanger i fengselet, bl.a Otto Ruge.
Festningen besøkes årlig av ca 700 000 personer, noe som gjør den til en av Sachsens største turistattraksjoner.
Hertug av Westminster
Hertug av Westminster er en adelstittel som ble opprettet av dronning Victoria av Storbritannia i 1874, og ble skjenket til Richard Grosvenor, den daværende tredje markien av Westminster, som således ble den første hertug. Tittelen kommer av Westminster, og er en adelstittel i Det forente kongerikes adel. Den 2,, 3., 4., og 5. hertug var hans barnebarn. Den nåværende hertug er den 7., Richard Grosvenor, som arvet hertugdømmet den 9. august 2016 som følge av at hans far Gerald døde. Den nåværende hertug er også gudfar av prins George av Cambridge.
Historie
Richard Grosvenor, den 7. baronetten, ble baron Grosvenor i 1761. I 1784 ble han både vicomte Belgrave og jarl Grosvenor under Georg III. Tittelen marki av Westminster ble tildelt Robert Grosvenor, 2. jarl Grosvenor ved kroningen av Vilhelm IV i 1831.
Underordnede titler: Marki av Westminster (opprettet i 1831), jarl Grosvenor (1784), vicomte Belgrave (1784), og baron Grosvenor (1761). Markitittelen tilhører Det forente kongerikes adel, resten tilhører Storbritannias adel. Tittelen til eldste sønn og arving er jarl Grosvenor.
Grunnleggeren av den engelske Grosvenor-familien kom til England med Vilhelm Erobreren. Han het egentlig William «Gros Veneur». Han var villjaktsmesteren til Vilhelm Erobreren, og som takk for tjenesten fikk han eiendommer i Nordvest-England.
Hertuger av Westminster (1874)
Arving: Pr. d.d. ingen
Arving til markiet Westminster er: Francis Grosvenor, 8. jarl av Wilton
Digi.no
digi.no er en norsk nettavis med fokus på informasjons- og kommunikasjonsteknologi. Den opprinnelige målgruppen var IT-bransjen, samt profesjonelle IT-brukere. digi.no var en av de første nettavisene da den ble lansert 26. august 1996.
digi.no ble utgitt av selskapet Internett Kanal 1 som ble etablert 26. februar 1996 av Paal Leveraas, Frode Nielsen og Per Øyvind Elvebakk.
I 2000 skiftet utgiverselskapet navn til digitoday Norway og tjenesten til digitoday.no, i forbindelse med planer om å etablere nyhetstjenesten i andre nordiske og europeiske land. Det første datterselskapet ble etablert i Finland og for å styrke børs- og finansfokuset ble finanstjenesten Aksjeforum.com kjøpt.
I 2002 ble digitoday Norway og digi.no en del av mediehuset Katalysator Media, med Møllergruppen og Telenor på eiersiden. I 2004 kjøpte Norsk Aller hele selskapet og tvangsutløste alle minoritetsaksjonærer. Selskapet skiftet deretter navn til Aller Internett. I forbindelse med Aller Medias oppkjøp av Dagbladet så ble blant annet digi.no underlagt Dagbladet, men etter kun en kort periode i havnelageret, ble digi.no solgt til Teknisk Ukeblad Media AS i 2014.
Ansvarlig redaktør
Personer som har vært og er ansvarlig redaktør i digi.no:
Kalatsjinsk
Kalatsjinsk (russisk: Кала́чинск) er en by i Omsk oblast i Russland. Den ligger 90 km øst for Omsk.
Byen ligger ved elva Om, ved den travleste strekningen på den transsibirske jernbanen, etter at dens sørlige og nordlige gren møtes i Omsk.
Demografi
Befolkningsutvikling: ! År || Folketall || Kilde
Chess
Chess har flere betydninger:
Damplassen (Oslo)
Bygninger
Rundt plassen ligger det nybarokke forretnings- og boliggårder i tegl. Gårdene ble bygget på 1920-tallet, og tilhørte da alle Ullevaal Samvirkelag. Samvirkelaget reklamerte da for at de var Vestre Akers største og mest velassorterte forretning. Samvirkelaget hadde egne avdelinger for kolonialvarer, kjøtt, fisk og grønnsaker, melk, brød og delikatesser, isenkram, kjøkkenutstyr, glass og malervarer, fiskematkjøkken og fryse- og kjølelager. Damplassen hadde også, i hvert fall fram til 1970-tallet, også skomaker. I dag er dette dagligvareforretning, konditori, kles- og gaveforretninger.
Børre Rognlien
Børre Rognlien (født 26. desember 1944 i Hurdal) er en norsk politiker (H) og idrettsleder.
Han ble valgt til president på Idrettstinget 8. mai 2011 til Norges idrettsforbund og olympiske og paralympiske komité og ga presidentvervet videre til Tom Tvedt under idrettstinget 7. juni 2015. I oktober 2014 meldte han at han ikke tok gjenvalg på idrettstinget i 2015. I perioden 2007-2011 var han andre visepresident i forbundet.
Rognlien er opprinnelig utdannet journalist. Han har blant annet arbeidet ved United Press International (UPI), Forsvarets pressetjeneste og har vært redaktør i Hamar Dagblad, informasjonsdirektør i UNI Forsikring og generalsekretær i Norges Statsautoriserte Revisorers Forening.
Han har hatt en rekke stillinger og tillitsverv innen norsk idrett og har blant annet vært leder og generalsekretær i Oslo Idrettskrets, formann i Arbeidernes skøyteklubb, leder av organisasjonskomiteen for EM 1978 og VM 1979 på skøyter, president i Norges Skøyteforbund, leder for organisasjonskomiteen for Ishockey-VM 1999 og grenleder for hurtigløp på skøyter under Lillehammer-OL 1994.
Rognlien har vært aktiv i lokalpolitikken i Oslo siden 1960-tallet og har hatt flere verv i lokallag i Bydel Østensjø og i Oslo Høyre. Han var Oslo Høyres andre nestleder fra 1992 til 1994 og var medlem av Oslo bystyre 1979–1983 og har også vært vararepresentant til Stortinget i tre perioder. Han møtte fast for regjeringsmedlemmene Lars Roar Langslet og Jan P. Syse fra 1981 til 1985.
I 2002 ble Rognlien tildelt gullmerket som er Norges Skøyteforbunds høyeste utmerkelse. I 2006 ble han tildelt Bislett-medaljen for sitt arbeide for å realisere et nytt Bislett. Samme året ble han også leder av Oslo Idrettskrets med representant fra Bøler Idrettsforening et verv han overtok etter Rolf Nyhus, Nordstrand Idrettsforening. Idrettskretsledervervet for Oslo hadde han til 2009 da Norvald Mo, Rommen Sportsklubb, overtok. I 2010 ble Rognlien tildelt St. Hallvard-medaljen for sin lange tjeneste for Oslo-idretten. I 2015 ble Rognlien utnevnt til æresmedlem i Norges Idrettsforbund.
Letalnica
Letalnica bratov Gorišek (norsk: Skiflygingsbakken Brødrene Gorišek), vanligvis omtalt som Letalnica, er en skiflygingsbakke i Planica i Slovenia. Bakken har K-punkt 200 meter og bakkestørrelse 240 meter, og er med det like stor som Vikersundbakken. Fra 1987 og til den nye Vikersundbakken sto ferdig i 2011 ble alle verdensrekorder i skiflyging satt i denne bakken. Bakken er eid av ŠD Planica.
Børre Rognlien
I 2017 utga han boken Jeg var i rommet, 50 år som tillitsvalgt (Kolofon forlag), 380 sider. ISBN 9788230016084.
Letalnica
Bakkerekorden er på 252 meter, satt av Ryōyū Kobayashi (Japan) i verdenscupen 24. mars 2019. Under kvalifisering til verdenscupen 22. mars 2018 hoppet Gregor Schlierenzauer (Østerrike) 253,5 meter, som var like langt som gjeldende verdensrekord, men falt.
Historie
Den første hoppbakken i Planica ble bygd før 1930. Verdens første skiflygingsbakke ble konstruert av Janez Rožman og Stanko Bloudek, og ble åpnet i 1934. I den bakken satte Birger Ruud (Norge) verdensrekord med 92 meter samme år, og østerrikske Sepp Bradl ble den første til å hoppe over 100 meter da han hoppet 101 meter der i 1936. Etter at den siste verdensrekorden der ble satt i 1948 (Fritz Tschannen (Sveits), 120 meter), falt bakken i bakleksa, fordi beliggenheten gjorde at bakken ikke kunne utvides særlig mye mer.
På 1960-tallet konstruerte brødrene Lado og Janez Gorišek en ny skiflygingsbakke ikke langt unna den gamle bakken. Den nye bakken overtok navnet Velikanka (norsk: Storbakken) fra den gamle bakken, og ble tatt i bruk under skiflygingsuka i 1969. Bjørn Wirkola (Norge) satte den første verdensrekorden i den nye skiflygingsbakken med 156 meter 21. mars 1969.
Det første VM i skiflyging ble arrangert i Planica i 1972. Siden har skiflygings-VM blitt arrangert i denne bakken i 1979, 1985, 1994, 2004 og 2010. Utenom VM arrangeres avslutningsrennene i verdenscupen i denne bakken, og sammenlagtturneringen Planica 7 har blitt arrangert siden 2018.
Foran VM i skiflyging 2004 ble bakken oppkalt etter konstruktørbrødrene Gorišek, og fikk navnet Letalnica bratov Gorišek.
Viktige renn
Inkluderer VM i skiflyging, verdenscuprenn og skiflygingsuke.
Sjonglering
Sjonglering er en er kunstferdig manipulasjon av gjenstander som krever øvet ferdighet. Gjenstandene – typisk baller, ringer eller kjegler – kastes og mottas i forskjellige repeterende og systematiske mønstre. Andre aktiviteter som faller inn under samlebegrepet sjonglering, er blant annet diabolo, devil sticks, kontaktsjonglering, poi og sigarboksmanipulering. Begrepet brukes også i overført betydning, som for eksempel «sjonglering av tall i regnskap» eller «sjonglering av mange oppgaver på en gang».
Fram til 1900-tallet
Det første eksempelet på sjonglering som man kjenner til, er et veggmaleri på grava til en ukjent prins i Ben Hassan-regionen i Egypt. Det dateres til å stamme fra mellom 1994 f.Kr. og 1781 f.Kr., og forestiller kvinnelige dansere og akrobater som kaster baller i lufta. Det fins også eksempler på sjonglering fra de fleste andre tidlige sivilisasjoner, deriblant kinesiske, indiske, greske, aztekiske og polynesiske.
I 1768 åpna Philip Astley det første moderne sirkuset. Noen år seinere ansatte han sjonglører som skulle framføre nummer på lik linje med heste- og klovnenummerne. Helt siden da har sjonglører blitt assosiert med sirkus.
1900-tallet – sjonglering blir en hobby
På starten og midten av 1900-tallet sank varieteer og vaudevilleshow i popularitet som følge av konkurransen fra film, radio og fjernsyn. International Jugglers' Association (Den Internasjonale Sjongørforeninga) ble stifta i 1947 for å støtte profesjonelle sjonglører. Siden 1950-tallet har det vært en enorm økning i antall amatørsjonglører sammenligna med profesjonelle sjongleringsartister, noe som har ført til en ny sjongleringskultur.
Som en underholdningsform, ble sjonglering mer utkonkurrert av film, radio og tv enn hva andre underholdningsformer ble. Musikk og komedie flytta seg raskt over til radioen, mens sjonglering naturligvis ikke kunne det. I de første åra til fjernsynet, da varietéaktige programmer var veldig populære, viste man ofte sjonglører, men å lage en ny framføring for hvert show, uke etter uke, var umulig. Komikere og musikere kan betale andre for å skrive materiale for dem, men sjonglører kan ikke få andre til å lære nytt materiale for dem.
Tidlig på 1950-tallet begynte flere med sjonglering som hobby. International Jugglers' Association starta som en klubb for sjongleringsartister, men snart ble mange som ikke var artister medlemmer. De begynte å møte opp på årsmøtene, og særlig på Verdens sjongleringsdag, som tradisjonelt arrangeres en lørdag i juni. Denne dagen er til for å lære folk å sjonglere, for å promotere sjonglering og for at sjonglører skal komme sammen og feire.
De fleste byer har i dag sjongleringsklubber, ofte tilknytta universiteter og høyskoler. Det fins også sirkusgrupper som lærer opp unge og setter opp forestillinger. I Norge er det flere sjongleringsklubber både i Trondheim, Stavanger, Bergen, og Oslo. Det fins også sirkusskoler i Norge og i Norden hvor man kan lære sjonglering.
Siden slutten av 1980-tallet har det utvikla seg en subkultur for sjonglering. Det er stor aktivitet rundt lokale klubber og organisasjoner, forestillinger, magasiner, nettsider, Internettforum og kanskje det aller viktigste, sjongleringstreff. De siste åra har det også vært et økende fokus på sjongleringskonkurranser.
Sjongleringstreff er arrangementer som bringer sjonglører sammen. De fleste sjongleringstreff har en stor, åpen hall som sentrum, hvor man kan sjonglere fritt. De har ofte også mer formelle seminarer, hvor gode sjonglører jobber med små grupper for å lære dem spesifikke ferdigheter og teknikker. Sjongleringstreff har også vanligvis et stort show som er åpent for alle, konkurranser og sjongleringsleker.
Baller, kjegler og ringer
De fleste sjonglører konsentrerer seg om de tre hovedtypene av objekter; baller, kjegler og ringer. De samme triksene og ferdighetene kan overføres mellom typene, men hver har sine unike kvaliteter. Baller er sannsynligvis det mest brukte objektet, siden det er lettest å lære. Deretter kommer kjegler, som er mer krevende men åpner for noen andre triks og gir et bedre visuelt inntrykk. Kjegler er også velegnet til passing mellom flere sjonglører, og er mye brukt til dette. Ringer er mindre populært enn kjegler, hovedsakelig fordi de kan være smertefulle å ta imot, men de egner seg godt for sjonglering med et stort antall.
Sjongleringsnotasjon
Sjongleringstriks og -mønstere kan være svært komplekse, og det kan derfor være vanskelig å forklare dem for andre. Det er derfor utvikla notasjonssystemer som kan brukes til å spesifisere mønstere og å finne opp nye.
Diagrambaserte notasjoner er den tydeligste måten å vise sjongleringsmønstere på papir, men siden de er basert på bilder, er de vanskeligere å benytte i tekstbasert kommunikasjon. Såkalte stigediagrammer viser bevegelsene til alle objektene steg for steg, mens de enklere kausaldiagramma bare viser objektene som befinner seg i lufta og tar for gitt at sjongløren har ett objekt i hver hand. Numeriske notasjonssystemer er mer populære og mer standardiserte enn de diagrambaserte, og brukes vidt både skriftlig og i normale samtaler mellom sjonglører.
Siteswap er den klart mest brukte sjongleringsnotasjonen. Ulike høyder på kasta, som regnes å ta bestemte tidsintervaller å gjennomføre, tildeles et relativt tall. Med disse som grunnlag beskrives et sjongleringsmønster med tallsekvens, slik som «3», «744» eller «97531». Disse eksemplene er for tohåndssjonglering med asynkrone kast, det vil si at man kaster med annenhver hand. For å beskrive mønstere hvor man kaster med begge henda samtidig, brukes det andre notasjonskonvensjoner, som kalles «synkron siteswap». Det fins også et system for «multipleks siteswap», som beskriver mønstere hvor man kaster to eller flere baller samtidig med én og samme hand. Det er også utvikle andre utvidelser til siteswap, blant annet «passing siteswap», «multi-hand-notasjon» (MHN) og «generell siteswap» (GS).
Rekorder
Mange verdensrekorder i sjonglering registreres av Juggling Information Service Committee on Numbers Juggling (JISCON). Alle rekordene må dokumenteres med video. Det fins sjonglører som mener de har tangert eller forbedret rekorder, men som ikke har sendt inn videobevis til JISCON, og rekorden blir da heller ikke registrert.
De følgende rekordene baserer seg på tall fra JISCON (november 2006).
Rekorder for såkalt «flash», som betyr at hvert objekt må tas imot minst én gang:
Rekorder for såkalt «qualifying run», som betyr at hvert objekt må tas imot minst to ganger:
Guarapuava
Guarapuava er en kommune i delstaten Paraná i sørregionen av Brasil.
Mitja Oranič
Mitja Oranič (født 3. april 1986) er en slovensk kombinertløper.
Han debuterte i verdenscupen i kombinert 13. januar 2007, og hans beste individuelle verdenscup-plassering er en 10.-plass fra 2009.
Oranič representerte Slovenia under Vinter-OL 2010.
OL-resultater
Vancouver 2010
Norge under Sommer-OL 1948
Norge under Sommer-OL 1948. 80 sportsutøvere, 77 herrer og tre damer, deltok for Norge i elleve sporter under Sommer-OL 1948 i London. I tillegg deltok en dame i kunstkonkurransen. Norge kom på nittendeplass med en gull-, tre sølv- og tre bronsemedaljer. Godtfred Holmvang var flaggbærer under åpningsseremonien.
Kastlösa
Kastlösa er et tettsted i Mörbylånga kommune i Kalmar län på Öland i Sverige. I 2010 hadde tettstedet 201 innbyggere.
Fylkesvei 7644
Fylkesvei 7644 går mellom Hanøy og Åsvatnet i Hadsel kommune.
Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 893.
Den norske velferdsstaten
Den norske velferdsstaten er en variant av velferdsstaten som kjennetegnes ved sin størrelse og sin utpregede grad av universialisme. Grunnstenen i den norske velferdsstaten er Folketrygden. Alle som bor eller jobber i Norge er pliktige medlemmer av og alle lønnsmottakere betaler premie til folketrygden, og har dermed også rettigheter i forhold til tilbudene. I bredere forstand og i dagligtale regner man også andre universelle rettigheter og fellesgoder som deler av velferdsstaten, for eksempel adgangen til gratis, høyere utdanning.
Det er i Norge bred, tverrpolitisk enighet om opprettholdelsen av velferdsstaten. Uenigheten dreier seg hovedsakelig om hvilket omfang og hva slags organisering velferdsstaten skal ha. En typisk problemstilling er om velferdsoppgaver skal løses av offentlige eller private aktører. En annen typisk problemstilling er hvilke oppgaver som bør omfattes av statens velferdsansvar.
Historikk
Utviklingen fram mot å etablere Norge som velferdsstat gikk over en periode på ca. 80 år. Universelle velferdsgoder ble første gang introdusert på slutten av det nittende århundre, og har siden blitt kraftig utvidet både med tanke på hva og hvem som er omfattet av den.
På slutten av 1800-tallet gikk det en velferdsreformbølge over Europa, med blant annet Tyskland under Bismarck som viktig modell. I Norge ble Arbeiderkommisjonen opprettet i 1885 og denne påbegynte et omfattende sosialforsikringssystem som blant annet førte til innføring av ulykkesforsikring og sykeforsikring.
Sentralt i utviklingen av den norske velferdsstaten står også Johan Castberg. De castbergske barnelovene i 1915, lovene om sykeforsikring 1909 og 1915, ulykkesforsikring for fiskere (1908), sjøfolk (1911) og industriarbeidere (1915) er alle reformer knyttet til Castberg. Castberg stod også bak opprettelsen av Sosialdepartementet i 1913. Titimersdagen ble innført i 1915 og åttetimersdagen ble innført i 1919. Reformene som ble gjennomført i denne perioden var av typen sosialforsikringsordninger.
I 1935 ble sosiallovkomiteen nedsatt, blant annet for å effektivisere og bygge ut godene. Dette førte til opprettelsen av lov om alderstrygd (1936), lov om hjelp til blinde og vanføre (1936) og lov om arbeidsløshetstrygd (1938). Barnetrygden ble innført i 1946, i 1956 ble syketrygden utvidet til å gjelde alle og i 1957 ble behovsprøving av alderstrygd avskaffet. I 1961 avløste loven om uføretrygd lov om hjelp til blinde og vanføre, men den nye loven forholdt seg til et langt mer omfattende uførebegrep. Det samme året ble attføringshjelp innført. Alminnelig enke- og morstrygd ble innført i 1964. Samme år ble lov om sosial omsorg innført og denne markerer et vannskille i forhold til hvordan staten så på sin omsorgsoppgave, med en endring fra synet på fattighjelp som almisse og gave mot et mer rettighetsbasert og universialistisk system.
Wembley Park undergrunnsstasjon
Wembley Park undergrunnsstasjon er en stasjon i Londons undergrunnsbane. Den er nærmeste stasjon til Wembley Stadium, og ligger på Jubilee- og Metropolitan-linjene. Jubilee-linjen benytter to av sporene ved stasjonen, mens Metropolitan-linjen benytter fire; to for stoppende tog, og to for ekspresstog.
Banesonde
En banesonde (engelsk: ) er en romsonde som har til oppgave å gå i omløp rundt fremmede himmellegemer som planeter eller måner. En tilsvarende romfarkost som går i omløp rundt jorden, kalles kunstig satellitt.
Månen
Ni bemannede Apollo-romfartøy er ikke tatt med. To av disse etterlot en liten satellitt hver i månebane. Åtte sovjetiske landingssonder (medbringende Lunokhod-kjøretøy eller returseksjoner) ble innledningsvis satt i kretsløp rundt Månen. Disse er ikke tatt med.
Saturn
Cassini-Huygens Banedelen Cassini bygget av USA. Medbrakte Titan-landingssonden Huygens, bygget av ESA.
Ligue 1 1950–1951
Ligue 1 1950–51 er en oversikt over fransk fotballs toppdivisjon denne sesongen. Selve toppdivisjonen ble startet opp i 1932-33.
Ligatabell
K=kamper spilt, V= vunnet, U= uavgjort, T= tap, MF-MM= mål for-mål mot, P = Poeng
Atter en konge
Atter en konge er det siste bindet av Ringenes herre av J.R.R. Tolkien. Den ble utgitt første gang på engelsk i 1955 og kom i norsk oversettelse ved Torstein Bugge Høverstad i 1975.
Filmen Atter en konge er bygget på denne boka.
Femte bok: Ringkrigen
Gandalv og Pippin ankommer Minas Tirith, og bringer tidender om at krigen er nært forestående, til Denethor, Gondors riksforstander. Pippin tilbyr sine tjenester for Denethor, og disse blir akseptert. Han begynner umiddelbart i tjeneste som riksforstanderens tjener.
Aragorn viser gjennom sitt mot og lederskap at han er en verdig hersker blant menn – og han må samle en hær av menn, døde, men likevel ikke døde. Aragorn reiser derfor til De Dødes Stier med Gimli og Legolas. Disse tre leder Gondors og Rohans hærer til det avgjørende slaget, som resulterer i slaget på Pelennor-enga. Soldatene som overlever, følger Aragorn til De svarte portene, med et håp om å trekke til seg oppmerksomheten fra Sauron. Aragorn utveksler deretter ord med Saurons munn før slaget begynner.
I mellomtiden redder den modige og lojale Sam sin herre, Frodo, fra sine pinsler og navigerer seg fram i Mordors kvelende og mørke ørken. Før de drar ut, tar de på seg orkeklær for å unngå å bli gjenkjent. De blir imidlertid pisket inn i et orkekompani på vei mot de Svarte Portene, og blir nødt til å oppføre seg som orker før de klarer å rømme fra kompaniet og setter dermed kursen mot Dommedagsberget. Der angriper Gollum Frodo, og frarøver ham den ene Ringen ved å bite av ham fingeren. Men han faller ned i juvet, og dør sammen med Ringen – og besegler Saurons skjebne.
Sjette bok: Slutten av det tredje tideverv
Gandalv rir på ørnenes rygg til Dommedagsberget for å redde Frodo og Sam fra døden, og de frie mennene av Midgard går seirende ut av slaget ved Morannon. Aragorn blir kronet til konge av Gondor i Minas Tirith, og etter en rekke avskjeder reiser hobbitene hjem. Der finner de ut at Hobsyssel er overtatt av Sarumann. Munti og Pippin er nå erfarne krigere, og leder et opprør mot Sarumann og befrir Hobsyssel og landets innbyggere.
Tiden går, og Hobsyssel går tilbake til det gamle, men ikke Frodo. Han bestemmer seg derfor for å reise fra Midgard med skip, mot de Udødelige land sammen med Bilbo, Gandalv og alvene. Sam, Munti og Pippin ser på at skipet forlater havnen, og returnerer stille hjem. Sam blir hilst av sin kone Rosi og deres datter Eleanor. Den siste setningen i boken er sagt av Sam til Rosi: «Vel, da var jeg hjemme igjen...»
Maurice Greene
Maurice Greene (født 23. juli 1974) i Kansas City) er en amerikansk tidligere friidrettsutøver. Han har to OL-gull og seks VM-gull, og løp 100 meter 53 ganger på under 10 sekunder.
Skat
Skat er et tysk kortspill. Det er en videreutvikling av wendisch schafkopf kombinert med elementer fra tarot, tysk solo og l'hombre. Skat ble utviklet av medlemmer av Altenburg tarotklubb i Thüringen mellom 1810 og 1820. Det spilles med 32 kort fra sjuere til ess i hver farge. Knektene er alltid trumf, eventuelt sammen med kortene i en bestemt farge. Spillet dreier seg om å ta verdikort i stikk, men inneholder også nolo-meldinger. Reglene ble harmonisert på en kongress i det nystiftede Deutsche Skatverband i Altenburg i 1886 og har senere blitt revidert flere ganger. Skat har siden vært et av få kortspill som er regulert med internasjonale standardregler. I dag fastsettes skatreglene av The International Skat Players Association i samarbeid med Deutsche Skatverband.
Maurice Greene
Han slet med skader fra 2001, men vant bronse på 100 meter og sølv på 4 x 100 meter stafett i sommer-OL i 2004. Han konkurrerte lite etter en skade i 2005, og i 2008 avsluttet han offisielt sin idrettskarriere.
Skat
Kort, kortgivning og poeng
Skat spilles med 32 kort fordelt på fire farger, med sjuere til ess i hver farge. Knektene er alltid de høyeste trumfene, og har rekkefølgen kløver knekt, spar knekt, hjerter knekt og ruter knekt. I trumf- og grandspill rangeres fargekortene ess, tier, konge, dame, nier, åtter, sjuer. I trumfspill finnes det altså elleve trumf: de fire knektene er øverst, og deretter kommer de sju øvrige kortene i trumffargen. I grandspill er kun knektene trumf, og i nolospill spilles det uten trumf. I nolospill endres også rekkefølgen på kortene innen hver farge, slik at de rangeres ess, konge, dame, knekt, tier, nier, åtter, sjuer.
Maurice Greene
Etter sin karrière har han vært IAAF-ambassadør og har deltatt i flere TV-show, som Identity, Blind Date og Dancing with the Stars. Han var også friidrettstrener for University of California, Los Angeles (UCLA) i sesongen 2012-2013. Han var president i styret for North Carolina High School Athletic Association i sesongen 2015-2016.
Skat
Kort, kortgivning og poeng
Skat kan spilles av tre eller fire spillere, men bare tre deltakere er aktive i spillet på en gang. Hver spiller får 10 kort, som gis 3-4-3. Etter utdelingen av de første tre kortene, legges to kort med billedsiden ned i en "skat". Den spilleren som blir gitt kort først kalles forhånd, neste mann mellomhånd og siste aktive spiller bakhånd. Dersom det bare er tre spillere, er utdeleren bakhånd.
Maurice Greene
Tidlig liv
Greene ble født i Kansas City i Kansas, og gikk på F.L. Schlagle High School i samme by. Som ungdom og på high school-nivå drev han både med amerikansk fotball og friidrett. Etter high school fikk han et friidrettsstipend (scholarship) ved University of Kansas.
Skat
Kort, kortgivning og poeng
Det er i alt 120 kortpoeng i spillet fordelt på følgende måte i hver farge:
Neasden undergrunnsstasjon
Neasden undergrunnsstasjon er en stasjon i Londons undergrunnsbane. Den ligger på Jubilee-linjen, men tog på Metropolitan-linjen passerer også stasjonen, og stopper i visse tilfeller.
Skat
Spillets formål
En melderunde bestemmer hvem som blir spillfører og spiller mot de to andre. Spillførerens mål er normalt å få minst 61 poeng gjennom å ta stikk, men han kan også forsøke å ta minst 90 poeng eller ta alle 10 stikk, eller tape alle stikk. Målet avhenger av spillførerens melding.
Maurice Greene
Idrettskarrière
Greene løp 100 meter på 10,43 og 200 meter i 1993, mens han gikk på high school. Han skadet lårmuskelen kraftig i 1994, men kom tilbake i 1995 med 6.-plass på 60 meter i USA-mesterskapet i friidrett innendørs 1995 og 4.-plass på 60 meter i VM i friidrett innendørs 1995, der han også satte ny personlig rekord med tiden 6,59 sekunder. Han kom på 2.-plass på 100 meter i USA-mesterskapet i friidrett 1995, bak Mike Marsh, men med samme tid på 10,23. Han vant 100 meter i Prefontaine Classic, slo Carl Lewis i Texas Relays i 1995 en 100-metertid på 9,88, med for kraftig medvind (+ 5,3 m/s) til at tiden teller som offisiell rekord. Han deltok i VM i friidrett 1995 i Göteborg, der han ble slått ut i kvartfinalen på 100 meter. Han deltok også på USAs stafettlag på 4 x 100 meter, men de fullførte ikke denne øvelsen.
Skat
Meldeforløp
Mellomhånden begynner med å melde en tallverdi som skal svare til verdien av en basisverdi ganget med et antall matadorer, som spilleren enten er med eller uten (se avsnittet om matadorer). Forhånden svarer ja til mellomhåndens meldinger så lenge han forventer å kunne spille et spill som gir minimum samme verdi. Han gir opp hvis/når han ikke kan. Når kampen mellom mellomhånd og forhånd har fått en avgjørelse, melder seierherren mot bakhånden på samme sett. Den som avgir den høyeste tallmelding, blir spillfører.
Maurice Greene
Idrettskarrière
Den neste sesongen ble en skuffelse, siden han ikke kvalifiserte seg til det amerikanske sprintlaget til OL i Atlanta. Han flyttet til Los Angeles etter OL, for å bli trent av John Smith. Hans årsbeste på 100 meter dette året ble 10,08.
Skat
Basisverdi
Alle spill har en basisverdi, alt etter hvilken farge som er trumf. Det kan også spilles i grand, hvor bare de 4 knektene er trumfer:
Maurice Greene
Idrettskarrière
Det store gjennombruddet kom i 1997. Han kom på 4.-plass på 60 meter i USA-mesterskapet i friidrett innendørs 1997, og vant 100 meter i USA-mesterskapet i friidrett utendørs. I VM i friidrett 1997 i Athen vant Greene 100 meter, med tiden 9,86 i finalen. Det var ny mesterskapsrekord, og den 3. raskeste gyldige tiden i historien på det tidspunktet. Han deltok også på 4 x 100 meter, men USA fullførte ikke innledningsheatet. Dette mesterskapet var starten på Greenes flerårige dominans på 100 meter.
Skat
Basisverdi
Nolospillene har en fast verdi:
Maurice Greene
Idrettskarrière
Den 3. februar 1998 satte han verdensrekord på 60 meter innendørs under et stevne i Madrid med tiden 6,39 sekunder. Han vant både 100 meter og 4 x 100 meter i Goodwill Games i New York, og vant 100 og 200 meter i IAAF Grand Prix-stevnet Prefontaine Classic 31. mai med henholdsvis 9,79 og 19,88 sekunder. I USA-mesterskapet i friidrett 1998 løp han på 9,84 med for mye medvind i innledningsheatet, og 9,96 i semifinalen med lovlig vind, men trakk seg fra finalen på grunn av kramper. Han gjennomførte 8 løp med gyldige vindforhold under 10 sekunder i 1998.