cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Stjernespill
Tiggedager
I middelalderen ble mysteriespillet gjentatte ganger fremført i kirkelig regi, men skikken ble så smått tatt opp også av andre aktører. Med innføringen av protestantismen i flere nordeuropeiske land tapte katedralskolene sine inntektskilder, fordi kongemakten og statsapparatet utnyttet den nye lære til å tilrane seg tidligere kirkegods og landeiendommer. Dermed kom katedralskoleelevene til å gripe til stjernespillet for å skaffe seg sårt tiltrengte ekstrainntekter. Paradoksalt nok kom en skikk, som måtte betegnes som typisk katolsk til å få sterkere fotfeste etter reformasjonen.
I langt større grad enn ved de øvrige tiggedagene (Mortensgås 11. november, og Gregorsdagen 12. mars, og opptoget med Gregorsbrud), ga stjernespillet midt i julefeiringa en kjærkommen anledning til å skaffe ekstra inntekter.
Katedralskolene
I Norge finnes skikken første gang omtalt av Bergensbiskopen Absalon Pederssøn Beyer. Ifølge et dagboksnotat for 6. januar 1563 har han vært til gjestebud hos presten Mats Skytte. Beyer forteller om arrangementet at: «Der hadde han diskantene og Davidsdegnene, og ga nok vin og øl, og hadde spillemannen Karl harpere, hvilken òg lekte på sin skalmeie. Der kom og julevakten inn, og finge nok.» Vi hører ikke mer om diskantene og Davidsdegnene, men dette var naturligvis disiplene ved Bergen katedralskole, som gjennom sin opptreden skaffet seg penger til mat og klær på helligtrekongersdagen.
Pietisme og kalendariske viderverdigheter
Som følge av dekreter og krav om å utvise julefred, og en voksende pietistisk motstand mot julestuer og stjernespill, samt kongelig lovforbud i Danmark-Norge av 1735 mot alle slags folkelige forlystelser i julehøytiden, sluttet katedralskoleelevene etter hvert å gå med stjerna.
Etter dette grep andre grupper anledningen til å skaffe seg inntekter av tiggedagene. Stadig flere fattige barn overtok på eget initiativ, eller med assistanse fra voksne, stjernespillet og vandret fra hus til hus i håp om å samle inn kontanter, kaker og mat.
Ved overgangen fra juliansk til gregoriansk kalender, fikk dagen øket sin betydning, siden tolvte dag jul med trettendeaften ble identisk med den gamle julaften og første juledag. Like opp i manns minne har denne dagen vært helligholdt som den egentlige juledagen. Den folkelige tidstenkningen (taksonomi) førte til at en feiret dobbelt opp, både etter gammel og ny tidsregning for å være på den sikre siden.
Utbredelse og distribusjon
Etter at stjerneguttene i århundrer utelukkende var knyttet til katedralskolene (i Oslo (Kristiania), Stavanger, Bergen og Trondheim) har det, trolig så sent som på 1800-tallet, skjedd en kulturspredning også til andre byer og småsteder langs kysten – like fra Halden til Vadsø. Vi finner således beretninger om stjernespill i Halden, Fredrikstad, Sarpsborg, Moss, Oslo, Drammen, Tønsberg, Sandefjord, Larvik, Risør, Grimstad, Mandal, Farsund, Flekkefjord, Stavanger, Bergen, Ålesund, Kristiansund, Trondheim, Tromsø, Hammerfest, Vardø og Vadsø, men stjernespillet har også vært praktisert i andre kystnære strøk og på enkelte øysamfunn, så som Vigra, Giske, Valderøy og Ekkerøy. De eneste stedene vi kan snakke om en ubrutt tradisjon, like opp i vår egen tid, er i Grimstad og på øyene Vigra, Giske og Valderøy på Sunnmøre. Mange steder skjer nå også en revitalisering ved at flere barnehager og skolesangkor tar opp den opprinnelige ideen med stjernespillet, å iscenesette Jesu fødsel i stallen med vismennenes besøk. De komiske opptrinnene; Josef som verger den nyfødte rundt tømmermannsbila, men blir medgjørlig når han hører vismennene bringer gaver, og tiggefunksjonen gjennom Judas med pungen, er imidlertid fjernet. I Ålesund skjedde en slik revitalisering av stjernespillet allerede på 1920-tallet. Det var IOGTs barnelosje, Haabets Hær, som gjorde stjernespillet til en årlig foreteelse. I dag gjennomføres spillet mest som en kuriositet ved at eldre medlemmer av IOGT i Ålesund tar på seg kostymer og fremfører spillet.
I Norden har stjernespillet ellers vært utbredt både i Danmark, Finland og hele kyststripa rundt, fra sørvest i Sverige til nordøst i Norge. Selv om det i utgangspunktet må sies å være en typisk urban tradisjon finnes det også noen få spredte belegg for stjernespill i mer rurale strøk rundt Vänern og i enkelte innlandsbygder i Norge. Edvardsen omtaler i boka Stjernespill og stjernesang i Norge (1993), etter grundig gjennomgang av kildetilfanget,, både Rømskog, Eidskog, Vestfoldbygdene Sem, Hof og Lardal, Porsgrunn, Egersund, Sogndal og Lyngen.
Politiet går på stjernejakt
Det stedet hvor stjernespillet hadde størst forankring var naturlig nok i Bergen, og erindringslitteraturen derfra gir fine barndomsminner om stjerneguttenes besøk i hjemmet.
Utover på 1800-tallet kom politiet i langt sterkere grad til å følge opp forbudet mot stjernespill. Stjerneguttopptoget viste seg for siste gang i Kristianias gater i 1869, og i Bergen i 1898. Begge steder ble det imidlertid på 1920-tallet gjort forsøk på å blåse nytt liv i stjerneguttradisjonen. I 1924 prøvde Bergen Offentlige Biblioteks barneavdeling å revitalisere spillet ved å få en gammel stjernegutt til å utferdige en ny stjerne.
I Oslo synes skikken å ha gjenoppstått spontant, og uten tegn til noen spesiell arrangør. Revitaliseringen ble imidlertid ikke bare tatt imot med glede. I siste halvdel av 1920-årene dukket det nemlig opp flere leserinnlegg i avisene som protesterte mot at hovedstadens barn hadde tatt opp igjen tiggeriet ved å vandre gatelangs med stjerna. Folkedansinstruktør Klara Semb var derimot blant dem som beklaget seg over forbudet og motstanden mot det morsomme, dramatiske innslaget i julehøytiden: «Hadde ik[k]je polit[i]et kome med forbod mot ”aa gaa med stjerna” – av di dei meinte det var ei form for tigging – so hadde visselig stjerna vandra fraa hus til hus den dag i dag i myrkje julenetter – straala og bore bod.»
Aktørene og deres utseende
Etter legendariene var det først på 500-tallet at De tre vise menn ble navngitt som Kaspar, Melkior, og Baltasar. Melkior ble ofte omtalt som morians konge og hadde derfor sotet seg med noe svart i ansiktet. De gikk alle tre i store skjorter, eller var kledd i draperte lakener, og hadde trekantede papirhatter på hodet. De spisse hattene skulle naturligvis gi assosiasjoner til magernes hodeplagg i det gamle Babylon.
Dersom det ikke bare ble sunget, men også spilt kunne antallet deltakere i opptoget variere. De som for dramaet var absolutt nødvendige, ved siden av de tre vismennene, var Josef med tømmermannsbila, jomfru Maria med en dukke og Judas med pungen. Judas var tillagt den viktige oppgaven å gå rundt og samle inn penger og gaver. Dessuten kunne det vanke kaker, mat og til og med sterke drammer på de unge aktørene etter forestillingen. Ofte opptrådte dessuten den svikefulle kong Herodes, samt noen engler og hyrder.
Stjerna
Stjerna ble som regel nylaget for hvert år. Selve skjelettet i stjerna er utført av lister, gjerne i det harde treverket fra frukttrær, og montert på et langt skaft, med en holder for alt fra ett til tre talglys. På dette rammeverket var det klistret transparent oljepapir eller såkalt karduspapir. Det var viktig hele tiden å dreie rundt på stjerna, slik at papiret ikke skulle bli så varmt at det tok fyr.
Norge
I de siste decenniene av det 20. århundret har skikken blitt tatt opp som sangspill i barnehagene, i kirkene og på skolene, for det meste kun som underholdning for foreldrene i forbindelse med juleavslutning, uten at det tigges om penger. I Grimstad går imidlertid stjerneguttene også fra dør til dør og samler inn penger til veldedige formål samtidig som de fremfører stjernespill. I Ålesund gjennomføres spillet i forbindelse med juletrefester i IOGT og de innsamlede pengene går til veldedige formål, gjerne Frelsesarmeens arbeider.
Svenske stjärngossar og Staffan stalledräng
I Sverige har stjerneguttene tradisjonelt stått sterk, men heller ikke her har skikken kunnet holdes i hevd for den moderne tid. I den grad skikken kan sies å holde stand er det kun som del av andre opptog i forbindelse med jul.
Stjernespillet var også i Sverige opprinnelig knyttet til trettendedagen, som var den dagen «De tre vise menn» hyllet Jesus ved å gi gull, røkelse og myrra, men allerede tidlig på 1800-tallet var elementer av stjernespillet blitt plukket opp av Staffansgosserna, som innslag i deres ridning andre juledag, 26. desember. Omvendt fremgår det også av eldre kilder at de svenske stjerneguttene pleide de å fremføre middelalderballaden Staffansvisan (TSB B 8) i løpet av stjernespillet. Legendevisa følger legenden slik Johannes av Hildesheim berettet den i 1370 om en viss Stefanus som var stallgutt hos kong Herodes. Trådene knyttes til stjernespillet ved at det etter legenden er Stefanus som først får øye på Betlehemsstjernen, og er den som røper for Herodes at det må være født en ny konge. Selv de norske stjerneguttene synger legendevisa med et stort forråd av svesismer i teksten. At tradisjonene knyttet til Staffansridningen og stjärngossarna kom til å bli sammenblandet, har nok også med de gamle bestemmelsene for julefreden å gjøre. Etter middelalderlovene varte nemlig julefreden fra tomedag, 21. desember, til tyvendedag jul. Andredagen ble helligholdt like til i år 1770, etterfulgt av Staffansskeidet, som innledet den offentlige del av julefeiringa med at gårdsguttene red til nabogrenda for gi hestene vann og drikke seg selv fulle i lystig lag. På samme måte sto St. Knut Lavards dag, 7. januar, i overgangsritualenes tegn. Ordspråket for dagen lyder: «Knut jager jula ut».
«Trettondagens afton» 1988 skjedde det imidlertid en kjempemønstring av stjernegutter i Göteborg. Noen egentlig revitalisering var det ikke, for de omkring 150 deltakerne var alle medlemmer i Göteborg Domkyrkas Gosskör, som på denne måten benyttet anledningen til å holde en friluftskonsert i januar dette året. De hadde høye kjeglehatter med påklistrete gullstjerner, og Göteborgs-posten kunne melde at: «Tillsammans med föräldrar och syskon kunde deltagarna i fackeltåget räknas till åtminstone 400 personer.»
I nyere svensk tradisjon inngår stjerneguttene som baktropp til det populære Luciaopptoget ved feiringen 13. desember. At skikken med stjernespillet nærmest har opphørt i Sverige skyldes for en stor del at trettendedagen har mistet sin betydning, samtidig som de øvrige minnedagene av ulike grunner har fått en mer dominant plass.
We Are Goin’ Down Jordan
«We Are Goin' Down Jordan» er en gospelsang med melodi og tekst av engelskfødte Les Humphries.
Stjernespill
Svenske stjärngossar og Staffan stalledräng
Når stjerneguttene ble hentet inn i Luciafeiringen var det for å gi også guttene roller i opptoget. En slik deling kan i fortsettelsen vise seg å være av mindre betydning. En snakker nå både om Stjärnfe och -gossar, og det er i det hele tatt svært lite fokus på manns- og kvinneroller i Luciatoget; i og med at samfunnet kjønnsnøytraliseres opptrer etterhvert både kvinnelige stjärngossar og mannlige Lucior og tärnor.
Panagiotis Kanellopoulos
Panagiotis Kanellopoulos (gresk: Παναγιώτης Κανελλόπουλος; født 13. desember 1902 i Patras, død 11. september 1986 i Athen) var en fremstående gresk politiker og statsminister. Han ble statsminister i Hellas, som ble avsatt av den greske militærjuntaen som hadde makten i Hellas mellom 1967 og 1974.
We Are Goin’ Down Jordan
Les Humphries Singers utgav den på singlen Decca D 29 125 og på LP-platen med samme navn (Decca SLK 16 719-P) i Vest-Tyskland i 1971.
Stjernespill
Finske tiernapojat
] Det finske stjernespillet synes fremdeles å ha bevart sin tradisjonelle form. Forestillingen starter med at det bankes på døra. Når det lukkes opp spør Kaspar (Knihti), med sylindrisk hatt, om stjerna må få lov til å komme inn. Så stemmer de opp med en julesang i det de entrer stua. Den svarte kongen, Melkior (Murjaani), og Kaspar bærer begge sverd, mens Baltasar (Mänkki), med konisk hatt, bærer stjerna og er ubevæpnet. Det er Baltasar som slår fast at Jesus må være den kongen som de søker, før de gir fra seg gavene. Samtidig er også kong Herodes, med krone på hodet, på vei til Betlehem for å drepe Jesus, som han frykter er den nye kongen. I duellen som oppstår synes kong Herodes å ha en langt viktigere rolle i de finske fremførelsene enn vi ser andre steder.
Panagiotis Kanellopoulos
Bakgrunn
Kanellopoulos studerte juss ved universitetene i Athen, Heidelberg og München. Kanellopoulos skrev flere bøker som blant annet omhandlet emner som politikk, juss, sosiologi og filosofi. Hans bok Jeg er født i 1402 mottok en litterær pris fra Akademiet i Athen.
Stjernespill
Polske kolędy, kolędnicy og jaselka
Danske Berlingske Tidende opplyser i 1962 at stjerneguttene (kolędnicy) fremdeles levde i beste velgående i Polen: «Drenge går fra hjem til hjem og synger de gamle sange, der ledsages af julespil. De har krybber og marionetdukker med og opfører hermed julespillet «jaselka». En stor papirstjerne med et tændt stearinlys på en stang er også julesymbol.» Julesangen (kolęda) og stjernespillet som for anledningen fremføres, bærer i seg en blanding av tradisjonell polsk folkepoesi og gammelmodige juleskikker, samt elementer fra eldre slavisk folketro.
We Are Goin’ Down Jordan
Norsk versjon
Fredrik Friis har skrevet en norsk tekst. Den norske tittelen er «Vi har langt igjen, venner». Firebeats & Ingjerd Helén utgav den på singlen Columbia GN 1859 i 1971.
Panagiotis Kanellopoulos
Politiker
Han tjenestegjorde som forsvarsminister i Tsouderos' regjering som hadde flyktet i eksil på grunn av den andre verdenskrigen.
I november 1945 ble han statsminister i en kort periode, fra 1. til 22. november 1945. Etter verdenskrigen ble han minister for gjenoppbyggingen av alle skadene som hadde blitt påført landet under den andre verdenskrigen. Gjenoppbyggingen skjedde under statsminister Georgios Papandreou som da satt i en nasjonal samlingsregjering.
Stjernespill
Polske kolędy, kolędnicy og jaselka
Når det gjelder mange av de øvrige tidligere østblokklandene synes stjernespillet, like til omveltningene i 1989, nærmest å ha fristet en undergrunnstilværelse. Vi har ikke sikre etterretninger om hvordan skikken har holdt seg i selve Russland, men alt tyder på at stjerneguttradisjonens skjulte, pseudo-kristelige (folkelig religiøse) tilværelse i sovjettiden har virket mer konserverende på tradisjonen enn hva som ellers er normalt under mer omskiftelige, dynamiske og påvirkelige forhold. Det var i tsartiden vanlig at stjerneguttene framførte julesanger for dørene, og at de til gjengjeld mottok «Gaver i Penge og Fødemidler.»
Panagiotis Kanellopoulos
Politiker
Kanellopoulos satt også i andre ministerposter under statsministrene Alexandros Diomidis, Konstantinos Karamanlis og andre statsministre frem til 1967 da han selv på nytt ble statsminister.
Stjernespill
Slovenia
I Slovenia går stjerneguttene rundt rett etter nyttår. Det teatrale opptrinn er spekket med komiske innslag. En scene går ut på at tre av gjeterne legger seg ned og snorksover på gulvet. Til øredøvende leven fra perkusjoner våkner de temmelig forfjamset og uforstående opp, midt på den historiske skueplass. Det narraktige i at de som intetanende statister kastes inn i en begivenhet så stor at den leder til en ny tidsregning, blir behørig poengtert! Seansen blir så avsluttet med lutter dans og glede, der også tilhørerne får ta aktivt del i lystighetene.
.er
.er er Eritreas nasjonale toppnivådomene (ccTLD) for Internett. Domenet ble tatt i bruk i 1996. Det administreres av EriTel, som er Eritreas (eneste) Telekommunikasjonsselskap.
Panagiotis Kanellopoulos
Statsminister
Den 9. juli 1961 ble Kanellopoulos innsatt som visestatsminister i Konstantinos Karamanlis' regjering.
Stjernespill
Tyske Krippen-, Sternsinger- und Dreikönigsspiele
For stjernespillets utbredelse var begivenheten i Berlin første juledag 1589 av stor betydning, da små prinser og prinsesser for første gang fikk oppføre julespillet på det kurfyrstelige slott. Det var nemlig blitt viden kjent i de tyske stater at en rik borger i Tyrol, herr Moser, noen år tidligere hadde laget et stort panorama med berg, daler og palmer i sitt hus, og at han for å sette det hele i stand også hadde gått til anskaffelse av en masse tilbehør som han hadde fått innført fra Italia. Tablået viste hyrdenes hjorder og svevende engler. Det var mose på gulvet, og inne i berghulen en krybbe med Josef, Maria og Jesusbarnet. Herr Moser innbød byens ungdommer for at de også skulle få forståelse for hendelsene i Betlehem. Herr Mosers tilstelninger var årvisse og så spektakulære at de ble viden berømt.
I Tyskland begynner de framførelsen av stjernesangen (Sterndreherlied) allerede i adventstida og fortsetter like til 6. januar. De hellige tre konger banker på døra og oppholder vertskapet med å fortelle hvorfra de kommer og hvor de skal reise, og da er det om å gjøre for kong Herodes å snike seg inn bak husfolket. Så snart han klarer dette, stikker han frekt hodet frem og ber kameratene om at de endelig må ta inn hos ham før de begir seg videre til Betlehem. De tre vise menn avslår med en strofe, som i en eldre oversettelse lyder:
Panagiotis Kanellopoulos
Statsminister
Da ERE den 3. april 1967 trakk sin støtte til president Ioannis Paraskevopoulos' regjering, ble Kanellopoulos igjen statsminister, men bare i 18 dager. Kanellopoulos var den siste statsministeren før statskuppet som ble gjennomført av militærjuntaen avført av Georgios Papadopoulos den 21. april 1967. Etter kuppet satt han i husarrest de neste syv årene. Etter at militærjuntaen ble kastet i 1974 fikk Kanellopoulos muligheten til å bli den neste presidenten i Hellas, men han avslo denne muligheten.
Stjernespill
Tyske Krippen-, Sternsinger- und Dreikönigsspiele
Derpå vender de seg til vertskapet og ber om almisse fra husets barn. I den tyske tradisjonen har også figurer som tilhører andre forestillingskretser omkring julefeiringen, men som på merkelig vis har dukket opp i stjernespillet. Således var det ikke noe uvanlig syn å se den gaveutdelende Knecht Ruprecht knele ned sammen med de hellige tre konger ved Jesu krybbe.
Panagiotis Kanellopoulos
Statsminister
Han stilte til parlamentet på vanlig måte, og stilte som kandidat til statsminister, men tapte da ved valgene.
Stjernespill
Tyske Krippen-, Sternsinger- und Dreikönigsspiele
I Tyskland og Østerrike ble det midt på 1900-tallet vanlig at det offentlige sto for arrangementet. Her blir det helst samlet inn gaver til ulike ideelle formål, gjerne til fattige og vanskeligstilte barn, eller til utviklingsprosjekter i Den tredje verden.
Stjernesangerne i de respektive områder deltar gjerne ved høytidelige seremonier, hvorpå de, som i den ovennevnte slovenske beskrivelsen etterlot seg velsignelsen C + M + B, innlemmet i det aktuelle årstallet med kritt på døra. For 2008 ville skrivemåten (i Tyskland og Sveits) være 20*C+M+B+08. Stjerna står for Bethlehemsstjerna, mens de tre kryssene symboliserer treenigheten; Gud Fader, Sønn og Den hellige ånd. I Østerrike og Sydtyrol finner en annen skrivemåte; 20-C+M+B-08, men gjerne med et utvidet kors over bokstaven M som et ekstra velsignende ikon. I tillegg eksisterer det flere regionale forskjeller og en rekke tradisjonelle skrivemåter med to, tre eller fire kors. Lykke- eller velsignelsesformelen tilhører kirkens sakramenter.
Enkelte tidlige, folkloristiske fortolkninger har feilaktig utlagt bokstavene C, M og B som initialene til De tre vise menn, men betydningen skal være en forkortet latinsk frase; «Christus mansionem benedicat» (= «Kristus velsigne dette hus»). Disse tidligere demoniske verneformlerer i dag blitt gjort om til velsignelsesformel til beskyttelse for huset og dets innboere.
Stjernespillet er også i Tyskland organisert for å hjelpe barn. Gjennom «Aktion Dreikönigssingen», som er verdens største hjelpeorganisasjon for barn, kan barna selv bidra til å hjelpe andre barn. Dette har foregått årlig siden 2003. Ved det første stjernespillet i offentlighetens regi, i 1959, deltok stjernesangere fra 100 menigheter. Siden 1961 har de samlet inn 90 000 DM for Forbundet av tysk-katolsk ungdom (BDKJ). I 2005 var 12743 menigheter med cirka 500 000 barn og 80 000 voksne hjelpere i aksjon, som skaffet omtrent 47 millioner euro, noe som til da var ny rekord for hva innsamlingsaksjonene har oppnådd.
Østerrike
I Østerrike begynner en å gå med stjerna på første nyttårsdag om aftenen, og de fortsetter med opptogene like til trettendedagen. Birgith Grimsmo, som har undersøkt tradisjonen i de tyskspråklige alperegionene; Østerrike, Sveits, Liechtenstein og Sør-Tyrol, skriver at det foruten «drei Könige vom Morgenland» kunne være om lag ett dusin mennesker med i prosesjonen. I landsbyen Ettal opptrådte det gjerne en messingblåserkvartett av to trompetere, en tenor og en tuba, mens resten av følget deltok i sangkoret. Et viktig innslag i programmet var den årlige visitten innom stedets kloster for å synge sammen med et samlet konvent. Østerrikske stjernefolk er alle godt voksne. Her praktiseres ikke skikken med å gå på husbesøk, men den åttekantete stjerna er opplyst under selve gatevandringen, og mellom stjernesangene blir det ropt: «A guats neis Jahr!»
Inntektene av stjernespillet går til Den katolske kirkens hjelpearbeid. Et poeng med den vandrende stjerna er at mange flere får bivåne opptoget og dermed får sjansen til å gi kollekt. Dette kan samtidig sees på som en måte å innpasse tradisjonen til storbyer som Innsbruck og Salzburgs travle handlegatemønster. Det pulserende gatelivet blir en offentlig arena for anonyme givere, mens callinganlegg og inngangsdøras enveiskikkehull ut i trappesjakta, stadig gjør hjemmet mer avskjermet og privat.
Den slovenske salesianerpateren Janez Rovan er en av grunnleggerne av den moderne stjernesangen i Østerrike. Etter forslag fra den daværende pater i Globasnitz i Jauntal (Kärnten) ble i 1946 ideen om helligtrekongersangen for de trengende lansert. I Wien gikk embetsmannen Franz Pollheimer i 1946/47 god for stjernesangtradisjonen i hovedstaden. Inntil i 1955 samlet de inn penger til gjenoppbyggingen av Stephansdomen.
Helligtrekongerspillet har siden 1954 blitt oppført i regi av den katolske ungdomsforeningen. Omregnet til dagens mynt ble det ved årsskiftet 1954/55 samlet inn 3 080 euro. Siden 1955 har innsamlingen kun gått til sosiale formål, som på forhånd har vært bestemt av misjonshøyskolens arbeidsfellesskap (MIVA = Missions-Verkehrs-Arbeitsgemeinschaft). 50 år senere skaffet 90 000 østerrikske stjernesangere penger til mer enn 600 prosjekter i utlandet, mens det i 2005 ble samlet inn 15,43 millioner euro. I Østerrike er helligtrekongerspillet årets desidert største hjelpeaksjon.
Sveits
I Sveits ble stjernesangen gjeninnført i 1989 og har siden dette blitt opprettholdt av misjonsforeningene. Understøttelse er blitt gitt til solidaritetsfondet «Barn hjelper barn» (= Kinder helfen Kindern) og et årlig skiftende prosjekt for barnemisjonsarbeidet.
Italia med Sydtyrol
I Italia hører vi om Befanafesten, som trolig skyldes en forvridd latinisering av det greske epiphaneia (επιφανεια = åpenbaring). Feiringen foregår på Helligtrekongersaften. På denne dagen kommer barnas skytshelgen, sankt Nikolaus, klatrende ned gjennom skorsteinen for å skjenke de snille barna gaver, mens de uartige og slemme barna blir truet med at de vil motta små poser med aske i.
Adsjaria
Adsjaria (offisielt: Den autonome republikken Adsjaria) er en autonom republikk sørvest i Georgia, grunnlagt 13. oktober 1921.
Stjernespill
Italia med Sydtyrol
Samme aften hevner italienerne seg «paa Herodes, som vilde lade Jesusbarnet dræbe; derfor bærer man hans Billede omkring paa lange Stænger og følger efter med Horn, i hvilke man tuder for at spotte ham». Opptrinnet skjer under øredøvende ståk og larm, og hele julehøytida til ende står kristuskrybber med pyntebånd godt synlig til på bytorget.
Adsjaria
Adsjaria er et populært turistmål. I det subtropiske klimaet dyrkes blant annet sitrusfrukter og te.
Stjernespill
Italia med Sydtyrol
I Sydtyrol er helligtrekongerspillet til den katolske ungdomsorganisasjonen samorganisert med Bolzano-Brixenmisjonen. Gjennom donasjonene er det blitt gitt støtte til kirkelige prosjekter i Afrika, Asia, Latin-Amerika, Øst-Europa og Oseania.
Engelske Starboys
Det engelske presteskapet arrangerte et prangende flott stjernespill for deltakerne under det store kirkemøtet i Konstanz i Sveits 1414-18. Forestillingen fant sted i jula 1417. Alv Hvidbergskaar karakteriserer denne som stjerneguttenes største triumf gjennom tidende: «I dyre drakter skreid dei heilage tre kongane og andre notabiliteter fram i toget, stj[erne]songen tona, og ei prydeleg stj[erne] blei svinga for den store forsamlinga av bispar, erkebispar, kardinalar og verslege fyrstar med ulike titlar og rang – Tysklands mektige keisar, Sigismund, inklusive.»
Til tross for navnet «starboys» hadde de engelske stjerneguttene ingen stjerne, men ei firkantet fjøslykt, forsynt med en ring på lokket, som de hektet på kroken i øvre enden av ei lang stang. Ennå midt på 1900-tallet gikk de rundt i hjemmene med denne anordnigen og framførte sitt julespill. Dagens lykter er av samme slag, men løfteanordningen med stanga har forsvunnet. Fra Haddenham i Buckinghamshire meldes det at stjerneguttene kun bærer lyskilden direkte i bæreringen. Nå utspiller dessuten forestillingen seg i full offentlighet, i det stjerneguttene legger besøket innom 3 á 4 puber. Takken de får for underholdningen er å bli traktert med gratis øl.
I England, som i Frankrike, er det også vanlig at en baker en spesiell epifaniakake, hvor det er lagt inn en mandel. Den som får mandelen kåres til Bean-King (se nærmere opplysninger om den franske skikken nedenfor). Det har vært påstått at Bean-King kunne være en reminisens av Saturnaliafestene, men denne forbindelsen er høyst uklar, og må betraktes som en heller tvilsom påstand.
Franske Le jour des Rois
De nyere franske skikkene knyttet til l'Epiphanie har mye til felles med den engelske måten å markere høytiden, men her feires Le Jour des Rois den første søndagen i januar.
Franskmennene markerer gjerne dagen med et stort måltid, hvor de har bedt inn familie og venner. Det alle venter på er imidlertid en spesiell dessertkake. Dessertkaken er flat og stekes gyllenbrun. Den kalles for «La galette des rois», og er omtrent på størrelse med en stor pizza. Bakverket er laget av en deig blandet sammen av mel, smør og egg. Inne i kaka er det gjemt en liten keramisk figur, cirka 1 cm høy. Den av gjestene som finner figuren blir dagens konge eller dronning og får en gullkroner av papp på hodet.
Vanligvis er det vertinnen som skjærer opp kaka, men på forhånd har hun fått et av de yngre barna til å krype inn under bordet for å si navnet på hver enkelt av personene som etter tur skal bli servert kakestykkene.
Etter at dagens konge er kåret serveres det champagne til de voksne og brus til barna, mens ”kongen” holder en tale og gir sine befalinger. Talen sluttes med en invitasjon til neste år å besøke kongens egen private residens. I dennes hjem blir altså neste års Le Jour Des Rois avholdt.
Spanske Cabalgata de Reyes Magos
Kavalkaden gjennom Madrids gater er en stor mediabegivenhet som overføres direkte av den spanske fjernsynsstasjonen TVE. Kavalkaden i Alcoy skal være verdens eldste, og er en stor turistattraksjon.
Stjernespillet er altså blitt brakt med europeerne, i sær fra middelhavslandene, til den nye verden. Foruten Mexico har vi underretninger om at stjernespillet er kjent i Brasil. Til USA synes skikken å være innført av italienske emigranter, men her kan opptoget til og med være henlagt til første juledag. Likheten med Befanafesten er slående, i det en også her har utstyrt seg med lange blikkhorn. Kontubernalene oppsøker folk de ønsker å hedre med en øredøvende tutekonsert, og holder gjerne spetakkelet igang hele natten til ende.
Ferjesambandet Borgan–Ramstadlandet
Ferjesambandet Borgan–Ramstadlandet forbinder øya Borgan med Ramstadlandet ferjekai på Ytter-Vikna i Nærøysund kommune. Det er del av. Sambandet drives av FosenNamsos Sjø.
Sambandet er på 6,0 km med en overfartstid på 20 minutter, og blir betjent av MF «Haranes» 2–6 ganger daglig. i hver retning. 2014 var årsdøgntrafikken 4 kjøretøy.
Da sambandet ble tatt i bruk 1977 ble det drevet av Namsos Trafikkselskap og betjent av MF «Botnan». Fra 1982 til 1994 ble det trafikkert av MF «Ramstad», MF «Flatanger» og MF «Lokkaren». MF «Vikna» ble satt inn i sambandet 1994, til tider avvekslende med dagens ferje, MF «Haranes» som har gått på sambandet siden 1997. I 2008 overtok FosenNamsos Sjø driften.
Züri-Metzgete
Züri-Metzgete (ty: Meisterschaft von Zürich) var et klassisk sykkelritt som ble arrangert årlig i Zürich, Sveits fra 1917 til 2006. Züri-Metzgete var en del av verdenscupen (1989–2004) og var en del av UCI ProTour i 2005 og 2006.
Rittet har start og målgang i Zürich, i en periode var målgangen på velodromen i Oerlikon nordvest i byen. Totalt har rittet en lengde på 241 km, med over 3000 meter klatring. Mellom 1993 og 1999 gikk rittet fra Basel til Zürich og var kjent som Grand Prix Suisse.
Etter at 2007-utgaven måtte avlyses på grunn av sponsormangel ble rittet fra 2008 markedsført som et tur- og amatørritt.
Dominique Jacobs
Han deltok i lagkonkurransen under Sommer-OL 1920, der Belgia vant sølv på hjemmebane, etter Italia.
Egil Nyhus
Egil Nyhus (født 23. januar 1962 i Tønsberg) er en norsk avistegner, illustratør og barnebokforfatter.
Arbeid
Egil Nyhus har utdannelse fra grafisk linje ved Statens håndverks- og kunstindustriskole i Oslo, der han var student fra 1981 til 1985.
Nyhus begynte som avistegner som 16-åring med ukentlige bidrag til Vestfold Arbeiderblad i Tønsberg. Siden har han hatt en stor produksjon av humoristiske tegninger til bøker, blader og brosjyrer. Fra 1987 til våren 2020 var han fast tegner i Romerikes Blad. Han har i tillegg tegnet til tidsskrifter som Se og Hør og til barnebøker, først om fremst om Sesam Stasjon, NRKs Barne-TV-serie på 1990-tallet, og Terje Formoes sjørøverfigur Kaptein Sabeltann.
Tegnestilen er barnevennlig og tegneserieinspirert. Motivene har ofte mange detaljer. Avistegningene omfatter politiske karikaturer og humoristiske samtidskommentarer.
Egil Nyhus har også skrevet egne bildebøker, illustrert frimerker og vært rettstegner. Han opptrer dessuten med tegneforestillinger for barn.
Privat
Egil Nyhus er lillebroren til dramatikeren Morten Nyhus og tvillingbroren til tegneren Svein Nyhus. Egil Nyhus bor på Jessheim i Akershus.
Cabañas
Cabañas er et cubansk sigarmerke, etablert i 1819.
Bent Ånund Ramsfjell
Bent Ånund Ramsfjell (født 30. november 1967 i Oslo) spilte på det norske curlinglandslaget sammen med Pål Trulsen, Lars Vågberg, Flemming Davanger og Niels Siggaard Andersen. Han var med på å ta OL-gull i 2002, sølv i VM 2002 og bronse i VM 2003. Han var med på å ta en fjerdeplass i 2004 og fikk samme plassering i 2005.
Bent Ånund Ramsfjell er bror av Eigil Ramsfjell.
Claire Dautherives
Claire Dautherives (født 5. september 1982) er en fransk alpinist.
Hun debuterte i verdenscupen i alpint 16. desember 2003, og hennes beste verdenscup-plassering er en åttendeplass i slalåm fra 2007.
Dautherives deltok for Frankrike under Vinter-OL 2010 i slalåm, men fullførte ikke rennet.
Sør-Afrikas nasjonalsang
Sør-Afrikas nasjonalsang har siden 1997 vært en sang som kombinerer elementer fra «Nkosi Sikelel' iAfrika» (xhosa for «Gud velsigne Afrika») og «Die Stem van Suid-Afrika» (afrikaans for «Sør-Afrikas stemme»). Den nye sangen er skrevet på fem av Sør-Afrikas elleve offisielle språk og består av to deler i ulike tonearter.
Historie
«Nkosi Sikelel' iAfrikas» ble skrevet i 1897 av skolelæreren Enoch Sontonga, opprinnelig som en salme. Flere vers ble tilført i 1927 av poeten Samuel Mqhayi, og i 1942 ble den gjendiktet på sesotho av Moses Mphahlele. Sangen ble en populær salme, som etterhvert også ble sunget på politiske møter, og den utviklet seg til å bli en viktig kampsang for antiapartheidbevegelsen.
«Die Stem van Suid-Afrika» var Sør-Afrikas nasjonalsang i apartheidtiden, med tekst av forfatteren C. J. Langenhoven i 1918 og melodi av presten M. L. de Villiers i 1921. Sangen ble sunget offentlig første gang 13. mai 1928 i forbindelse med at Sør-Afrikas flagg ble heist offisielt for første gang, men den ble ikke antatt som landets nasjonalsang av regjeringen før 2. mai 1957. Senere ble den gjendiktet på engelsk som «The Call of South Africa».
Da apartheidregimet opphørte i 1994, ble først «Nkosi Sikelel' iAfrika» sidestilt med «Die Stem», slik at Sør-Afrika fikk to nasjonalsanger. For å samle hele befolkingen og understreke forsoningen ble en ny nasjonalsang lansert i 1997 basert på de to tidligere sangene. Nasjonalsangens første del har melodi fra «Nkosi Sikelel' iAfrika» og siste del fra «Die Stem van Suid-Afrika».
Jieh
Jieh (eller Jiye, Jiyye, Jiyyeh, الجية) er en kystby 23 km sør for Beirut i Libanon. Den har en befolkning på rundt 5 000. De fleste innbyggerne er maronitter, men det er også noen maelkitter og dessuten noen muslimer.
Gjemnes
Gjemnes er en kommune på Nordmøre i Møre og Romsdal. Den har grense i vest mot kommunen Hustadvika, i sør og sørøst mot Molde. Nord for fjordene i nord ligger kommunene Averøy, Kristiansund og Tingvoll. Størstedelen av bosetningen ligger langs Kvernes- Tingvoll- og Batnfjorden. Befolkningstettheten er størst i Batnfjordsøra, Angvik, Flemma og Torvikbukt.
Miniara
Miniara (Arab.: منياره) er en by i distriktet Akkar helt nord i Libanon. Den ligger ni km fra kysten og tre km sør for Halba.
Gjemnes
Gjemnes er opprinnelig et gårdsnavn som ble skrevet Gimnes rundt reformasjonen. Førsteleddet har stammen gim- eller gím-, norrønt gíma, ‘åpning‘ eller ’munning’. Ettersom det ikke munner ut noen elver på stedet, har navnet trolig sammenheng med Gjemnessundet utenfor, hvor Sunndalsfjorden med delfjorder munner ut i Freifjorden.
Agnetha Åsheim
Agnetha Johansen Åsheim (født 1. mai 1982) er en norsk tidligere langrennsløper som representerte Tromsø Skiklubb.
Gjemnes
Kommunevåpenet ble godkjent i 1983. Motivet er et hode av en hjort i gull, på grønn bakgrunn. Motivvalget har trolig sammenheng med at det er et ganske stort antall hjortedyr i kommunen.
Agnetha Åsheim
Åsheim debuterte i verdenscupen i langrenn 6. mars 2003. Hun deltok totalt i 15 verdenscuprenn, og hennes beste individuelle plassering er en 21.-plass.
Hun gikk på Tromsø SKs lag som tok bronse på 3 x 5 km stafett i NM både i 2007 og 2008.
Gjemnes
Geografi
Landskapet i Gjemnes består av fjord og fjell med høyde mellom 700 og 1000 meter (moh)]. Det høyeste fjellet er Stortussen / Snøtinden 1027 moh, på grensa mot Eide kommune. Foruten fjell og fjord, går det to dalfører sørvestover til de østlige områdene av Molde kommune. Det ene er Fursetfjellet, som går fra Batnfjorden til Fannefjorden. Det andre, Osmarka, går fra Tingvollfjorden.
Kommunesenteret er tettstedet Batnfjordsøra innerst i Batnfjorden, et gammelt dampskipsanløpsted. Kommunesenteret har ingen kirke og sokner til Øre kirke. Bygden Gjemnes ligger på et nes, her ligger også Gjemnes kirke. Lengst nordvest i kommunen, på nordvestsiden av Gjemnes-halvøya ligger bygda Storlandet.
Næringsliv
Jord- og skogbruk er de viktige næringsveiene i Gjemnes. Det er også noe industri, som maling- og lakkprodusenten Gjøco. Nær halvparten av arbeidstakerne pendler til nabokommunene, særlig til Molde.
Kommunikasjon
Europavei 39 går gjennom kommunen. I 1992 ble kommunikasjonssystemet helt endret da Krifast ble åpnet. Gjemnessundbrua ga øya Bergsøy forbindelse med kommunesenteret. Bergsøysundbrua gjorde kommunen veifast i forhold til Tingvollhalvøya; og Freifjordtunnelen til Kristiansund. Mot sør går E39 til Molde.
Norges første bilrute trafikkerte strekningen fra Batnfjorden til Molde fra 1908. Den ble igangsatt av Aarø Automobilselskap. Tidligere hadde det vært mulighet for hesteskyss over Fursetfjellet. Den nye bilruta inngikk i et system med jernbane og dampskip, og passasjerer som ønsket å unngå den værharde Hustadvika kunne ta et stykke av reisen over land. Den gang var den raskeste måten å reise fra hovedstaden Kristiania, til amtshovedstaden Molde, med jernbane gjennom Østerdalen til Trondheim, derfra med dampskip via Kristiansund til Batnfjordsøra og rutebil over Fursetfjellet, til Molde. Den første rutebilen er bevart på Romsdalsmuseet.
Skole og utdanning
Nordmøre ungdomsskole (nå Nordvestlandet folkehøgskole) som etablerte seg i Torvikbukt i 1917 samler i dag elever fra hele landet og store deler av verden. Nordmøre folkehøgskule startet opp på Gjemnes allerede i 1913, men denne flyttet via Straumsnes til Skei i Surnadal i 1919. Det er i dag barne- og ungdomsskole på Batnfjordsøra og, barneskole i Angvik og en privat barneskole i Torvikbukt.
Kommunestyrevalget 2011
I perioden 2011-2015 var Odd Steinar Bjerkeset (KrF) ordfører og Leif-Ståle Engdahl (H) varaordfører. Kommunestyret: KrF 4, Ap 4, Sp 3, H 3, FrP 2, V 1. Formannskapet: KrF 1, H 1, FrP 1, Sp 1, Ap 1.
Kommunestyrevalget 2007
Knut Sjømæling var ordfører fra 2007 til 2011. Han ble valgt ved direkte ordførervalg.
Kommunesammenslutning
Ved en rådgivende folkeavstemning 6. juni 2016 gikk 51 prosent av avgitte stemmer inn for å bevare kommunen som den er, mens 47 prosent mente at kommunen burde gå inn som del av en større kommune. Valgdeltakelsen var 64 prosent.
Tusenårssted
Kommunens tusenårssted er rådhusplassen. Denne ligger på Batnfjordsøra, mellom kommunehuset, samfunnshuset og skolen.
Ulysses (romsonde)
Ulysses var en romsonde som ble sendt av sted fra romferjen Discovery i oktober 1990. Formålet var å undersøke solens poler, herunder solvinden og magnetfeltet. Sonden opererte til 30. juni 2009.
Knud av Danmark
Knud av Danmark (Knud Christian Frederik Michael) (født 27. juli 1900 på Sorgenfri slott i Lyngby, nær København, død 14. juni 1976 i Gentofte) var en dansk prins som var arveprins av Danmark fra 1947 til 1953.
Prins Knud var sønn av kong Christian X og dronning Alexandrine av Danmark, og yngre bror av kong Frederik IX.
8. september 1933 giftet han seg med sin kusine, prinsesse Caroline-Mathilde av Danmark. De fikk tre barn:
Bob McDonnell
Robert Francis «Bob» McDonnell (født 15. juni 1954 i Philadelphia i Pennsylvania) er en amerikansk politiker for Det republikanske parti som har vært den 71. Virginias guvernør fra 16. januar 2010 til 11. januar 2014.
Han var oberstløytnant i United States Army.
Filosofiåret 1469
Filosofiåret 1469 er en oversikt over hendelser, utgivelser og personer med tilknytning til filosofi i 1469.
Bob McDonnell
McDonnell tjenestegjorde i Virginia House of Delegates fra 1993 til 2006 og var generaladvokat av Virginia fra 2006 til 2009. Han var styreleder i Republican Governors Association fra 2011 til 2012.
I januar 2014 ble McDonnell satt under føderal tiltale for korrupsjon, og han ble dømt til fire års fengsel, hvorav to ble gjort betinget. Dommen ble senere omstøtt av USAs høyesterett og sendt til fornyet behandling. Justisdepartmentet valgte imidlertid å ikke forfølge saken videre.
Filosofiåret 1469
Dødsfall
...
Abelvattnet
Abelvattnet (sørsamisk: Aapije) er en innsjø i Västerbottens fjell mellom Södra Storfjället og Artfjället i Storuman kommune i Sverige. Innsjøen dreneres gjennom Gejmån til Umeälven. Innsjøens overflateareal varierer betydelig, da sjøen er flerårsmagasin for Gejmåns kraftverk. I perioden 2007 til 2010 ble det bygget et nytt minikraftverk der, det første nye kraftverket i Sverige på 15 år.
Zsófia Döme
Zsófia Döme (født 18. juni 1992) er en ungarsk alpinist.
Hun har ikke debutert i verdenscupen i alpint, men har deltatt i en rekke FIS-renn.
Döme deltok for Ungarn under Vinter-OL 2010 og oppnådde en 36.-plass i super-G som beste resultat.
Valenciansk
Valenciansk (valencià) er en av to betegnelser på ett og samme språk; den andre er katalansk. Betegnelsen valenciansk brukes i Comunitat Valenciana i Spania, hvor valenciansk er offisielt språk ved siden av spansk, og i det tilgrensende El Carxe.
Striden om språket
Det er generell enighet blant språkforskere om at valenciansk og katalansk er ett og samme språk, og at dialektene i Comunitat Valenciana hører inn under de vestlige dialektene, sammen med dialektene i Andorra, det sørlige og vestlige Catalonia og de katalanskspråklige områdene øst i Aragón.
Politisk har det vært uenighet om hvorvidt valenciansk skal regnes som et eget språk eller ikke. Forkjemperne for å regne valenciansk som et eget språk har først og fremst vært spanske nasjonalister i og utenfor Valencia-regionen på den politiske høyresiden. Denne bevegelsen kan bli sett på som en motreaksjon mot katalansk nasjonalisme og ønsker i Catalonia om å knytte de katalanskspråklige områdene tettere sammen både kulturelt og politisk. Det har vært flere debatter rundt hvorvidt valenciansk og katalansk er ett og samme eller ulike språk, bl.a. i 2004 da Spania sendte ut sine oversettelser av EU-grunnloven på baskisk, katalansk, galisisk og valenciansk, og det viste seg at den katalanske og den valencianske versjonen var identiske.
Halba
Halba er en liten by nord i Libanon, nær grensen til Syria. Den er administrasjonssete for distriktet Akkar i guvernementet Nord-Libanon.
Punch (sigar)
Punch er et cubansk sigarmerke, det ble første gang laget av Manuel Lopez i 1840. Navnet er hentet fra den populære dukketeater-figuren Punch, som var populær i de fleste engelske dukketeatre på 1800-tallet. Sigarmerket Punch ble produsert av Corujo y Cia. Fra 1859 og frem til nasjonaliseringen var merket eid av F. Palicio y Cia.
Rarotonga
Rarotonga er en av de sørlige øyene i øygruppen Cookøyene. Det er den største av Cookøyene. Her ligger hovedstaden Avarua. Rarotonga har et folketall på 13,095 (folketelling 2011). Nær tre firedeler av landets befolkning bor på Rarotonga.
Geografi
Høyeste punkt er Te Manga på 652 moh. De fjellrike indre delene av øya er ved kysten omgitt av en makatea, en kalksteinsterrasse dannet av hevet korallrev. Øya er omgitt av korallrev.
Mens det indre av øya får mye regn året rundt, er det tørrere ved kysten. I det indre av Rarotonga er det regnskog. Øya har et av de siste områdene av opprinnelig skog i Polynesia.
Historie
Rarotonga ble befolket av polynesiere, som benyttet øya som utgangspunkt for videre kolonisering av New Zealand. I dalen der Tupapa renner finnes det fornminner i form av maraer. Ara Metua er en historisk sti som går rundt hele øya.
I 1997 oppdaget japanske forskere en marae – et hellig sted – på Motu Tapu, en av småøyene i en lagune sørøst på øya. Denne er beregnet til å være ca. 1500 år gammel, men forskerne mener at det har bodd mennesker her i 5 000 år.
I 1789 ble øya besøkt av mytterister fra det britiske skipet HMS «Bounty». London Missionary Society kom til Rarotonga i 1823 og John Williams benyttet øya som utgangspunkt for sine framstøt for å kristne innbyggerne på Cookøyene.
Frankrike og Storbritannia konkurrerte om innflytelse i området. Høvdingene på Rarotonga henvendte seg til Storbritannia for støtte og for å komme franskmennene i forkjøpet, erklærte britene Rarotonga som protektorat i 1888.
Samfunn
Vanskelige havneforhold gjorde at skip lenge måtte lastes og losses utenfor revet. Utbygging av havnen i Avatiu ved hovedstaden har endret på dette. I sentrum av Avarua er det også småbåthavn.
Økonomien er preget av landbruk, lett industri og turisme. Dyrkes sitrusfrukt, ananas, kokosnøtter og bananer. Mye av turismen på Cookøyene er basert på Rarotonga.
Parlamentsbygningen ligger her på øya. Rarotonga har sykehus, videregående skole og lærerskole. University of the South Pacific har også en campus i Avarua.
Demografi
Rarotonga har en befolkning på 13,095 (folketelling 2011). Siden 1950-årene har Rarotonga huset over halvdelen av landets befolkning. Andelen som bor på øya har gradvis økt. Ifølge folketellingen i 2011 bodde 74 % av Cookøyenes befolkning på Rarotonga, der befolkningstettheten er 195 per km². 50 % av innbyggerne var født på øya, mens 31 var født i utlandet, 13 % på en av de andre av de sørlige Cookøyene og 4 % på en av de nordlige.
Cuaba
Cuaba er et cubansk sigarmerke, etablert i 1996. Tobakken blir produsert av Vuelta Abajo (Pinar del Rio) Cabanas ble introdusert i London i 1996 som et av de nye merkene.
Oval Lingotto
Torino Oval Lingotto er en idrettshall i Torino i Italia. Den ble bygd til skøyteløpene under OL 2006. Publikumskapasiteten er 8 000 tilskuere.
19. serierunde i Adeccoligaen 2009
19. serierunde i Adeccoligaen 2009 starter søndag 16. august med syv kamper klokken 18:00. Runden ble avsluttet tirsdag 18. august klokken 19:35 med HamKam mot Sogndal.
Oval Lingotto
Skøytehallen var arena for verdenscupen på skøyter 3.-4. februar 2007.
Etter OL vil bygningen i tillegg til skøyteløp bli brukt til messer og utstillinger, i tilknytning til utstillingssenteret Lingotto Fiere. 6. – 8. mars 2009 ble hallen brukt til innendørs-EM i friidrett.
KV2
KV2 er arkeologenes betegnelse på en grav i Kongenes dal i Egypt. Den ble konstruert for Ramses IV, og ligger lang nede i den østlige dalen, mellom KV7 og KV1. Graven har vært åpen siden oldtiden, og det er store mengder hieratisk graffiti på veggene.
Selv om gravgodset er borte er selve graven for det meste intakt. Den har veggmalerier med scener fra Ras litani, Grotteboken, Den egyptiske dødeboken og Himlenes bok.
Zuid-Hollands flagg
Zuid-Hollands flagg er et banner med hovedmotivet fra provinsens våpen. Mellom 22. juni 1948 og 31. desember 1985 hadde provinsen et flagg med tre baner i fargene rødt – gull – rødt. Forholdene var 2:3, og fargene var tatt fra provinsens våpen.
KV2
Sarkofagen er brutt opp, antagelig i oldtiden. Mumien ble omkring 1090 f.Kr. flyttet til et lager i KV35.
Zuid-Hollands flagg
Beskrivelse
Flagget ble fastlagt av provinciale Staten (tilsvarende den politiske delen av den norske fylkeskommunen) 1. januar 1986: Rektangulært, forholdene er 2:3. Flagget består av en stående, rød løve på gyllen bunn. Løven er ikke sentralt plassert, men nærmere flaggstangen.
Med dette ble flagget til grevene av Holland igjen tatt i bruk, ifølge overleveringer skal dette stamme fra korsfarertiden. Løven skal ha forestilt den «alltid seirende løven av Juda».
Dronning Tyra
Dronning Tyra kan vise til:
Trond Bjørnenak
Trond Bjørnenak (født 31. januar 1964) er en norsk siviløkonom, professor og forfatter av lærebøker. Han er ansatt ved Norges Handelshøyskole i Bergen og 20% ved UiA i Grimstad.
Needles
Needles (mojave: ʼAha Kuloh) er en by på vestbredden av elva Colorado i San Bernardino County i California. Byen ligger i Mojave Valley, som strekker seg over grensa mellom California og Arizona. Innbyggertallet var 4 830 ved folketellingen i 2000, og ble anslått til 5 700 i 2008.
Byen ble grunnlagt i 1883, i forbindelse med byggingen av jernbanen som her passerer over Colorado-elva. Den er oppkalt etter «The Needles», en gruppe piggete fjelltopper på Arizona-siden av elva. Det er en relativt stor mohave-befolkning i byen, dog ikke en majoritet.