cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Vær (meteorologi)
Temperatur
Atmosfærens temperatur (på jorden: lufttemperaturen) er ett av de mest studerte og omtalte værfenomenene. Temperatur er et mål på bevegelsen i molekylene og den styres i stor grad av solstrålingen. Vår opplevelse av varme og kulde avhenger riktignok ikke bare på temperaturen, men også av vindens avkjølingseffekt samt stråling og luftfuktighet.
Foruten solstråling varierer temperaturen med høyde over havet. På større høyder er lufttrykket lavere, noe som fører til fallende temperatur. På den andre siden kan det også være kaldere i dalsøkk, noe som skyldes at den tyngre kaldere luften "renner ned" og samles i søkket. En annen faktor som påvirker temperaturen er nærheten til hav, som har en utjevnende effekt på temperaturen. Også vinden kan påvirke temperaturen ved at den kan forflytte kald eller varm luft.
Gravhaugene på Rege
I Sola vitner rike gravfunn, mange fornminner og spor etter store gårder om en storhetstid helt tilbake til bronsealderen.
Vær (meteorologi)
Trykk
Trykket i atmosfæren (på jorden: lufttrykket) er tyngden per overflateenhet av de gasser som finnes i den tenkte søylen ovenfor flaten. Trykket måles med et barometer og innen meteorologien anvendes vanligvis enheten hPa. Gjennomsnitts lufttrykk på jorden ved havnivå er 1013,2 hPa. Trykket minker med høyden over havet ettersom mengden av luft over minker. Lufttrykket er riktignok ikke konstant ved en viss høyde over havet, men avhenger i stor grad av forekomsten av høytrykksområder og lavtrykksområder som dannes ved oppvarming av atmosfæren fra solstrålingen.
Vind
Vind er storskala bevegelser i atmosfæren. Vinder skapes av horisontale forskjeller i atmosfærisk trykk og kan bevege seg i alle retninger - horisontalt, vertikalt og i virvler. På jorden har områdetypiske og årlig tilbakevendende vinder av spesiell karakter ofte blitt gitt spesielle navn, som for eksempel harmattan, monsun og scirocco. Vindhastigheten måles med et anemometer og angis vanligvis i meter per sekund (m/s). Vindstyrke måler vindens effekter snarere enn den aktuelle vindhastigheten og kan benevnes etter Beauforts skala. Vindretning måles med en vindfløy. Enkel vindmåling kan også foregå ved hjelp av en vindpølse som raskt gir en oppfatning av vindhastighet og vindretning.
Vinden har en utjevnende innvirkning på både trykk og temperatur. Vinden er interessant for muligheten til å utvinne energi fra vindkraften gjennom for eksempel vindmøller og vindkraftverk. Kraftige vinder kan være ødeleggende gjennom stormer, orkaner og intensive virvelvinder, såkalte tornadoer.
Fuktighet
Fuktighet er et mål på mengden eller andelen vanndamp som finnes i atmosfæren. Fuktigheten kan angis enten som absolutt eller relativ fuktighet. Absolutt fuktighet angir den faktiske mengden vanndamp i for eksempel g/m3. Relativ fuktighet oppgir andelen vanndamp i forhold til den maksimalt mulige dampmengden ved aktuell temperatur, i prosent. Den maksimale mengden vanndamp som luften kan inneholde (100% relativ luftfuktighet) avhenger av temperaturen. For eksempel er det ved +14 ℃ 12 g/m3 mens det ved +24 ℃ er 22 g/m3. For å måle fuktigheten benyttes et hygrometer eller et psykrometer.
Skyer
Skyer er observerbare ansamlinger av svært små vanndråper eller iskrystaller i jordens (eller et annet himmellegemes atmosfære. Tåke er skyer som når jordoverflaten og der sikten er mindre enn 1 kilometer. Er sikten mellom 1 kilometer og 1 mil omtales det i stedet som dis.
Skyer kan forekomme i mange ulike former og til og med farger. Meteorologer klassifiserer skyer ut fra høyde og utseende.
Skydekket er interessant for oss mennesker da det begrenser solstrålingen på bakken og iblant fører til nedbør. Tåke har alltid utgjort problemer for mennesker i trafikken både til sjøs og på land.
Nedbør
Nedbør er en meteorologisk samlebenevnelse for ulike former for materie som faller fra himmelen. På jorden er det først og fremst nedfall av vann som forekommer. Vannedbør forekommer blant annet i form av regn, snø og hagl. Ofte angis mengden nedbør i millimeter, noe som da viser til hvor høyt vannet (i flytende form) skulle nå over bakken dersom det ikke ble absorbert av overflaten. 1 millimeter nedbør er det samme som 1 liter/m². For at nedbør skal dannes kreves luftfuktighet, kondensasjonskjerner og avkøling. Tre viktige typer av nedbør er orografisk nedbør, frontal nedbør og konvektiv nedbør.
På andre planeter forekommer nedbør av annen materie enn vann. For eksempel tror man at det regner metan på Titan.
Nedbøren på jorden har avgjørende innflytelse på alt levande da den har stor betydning for tilgangen til vann. Samtidig som regn iblant kan redde en avling, kan den en annen gang være helt ødeleggende. Å forutsi nedbør og tekniske hjelpemiddel for å styre vanntilgang har blitt svært viktig.
Tordenvær
Torden er lyden fra lyn som er elektriske utladninger i atmosfæren. Disse elektriske utladningene avgir mye varme i brøkdeler av et sekund. Denne varmen gjør at luftens molekyler settes i bevegelse. Dette opplever vi som den karakteristiske lyden av torden. Tordenvær forekommer ofte i forbindelse med cumulonimbusskyer.
Lyn kan føre til branner og kan ved direkte treff være dødelig for mennesker.
Optiske fenomener
Blant lysfenomenene i været finnes blant annet regnbue, isblink, Sankt Elms ild, halofenomen og fata morgana.
Klima
Klima er i praksis gjennomsnittsværet i et område på jorden. Meteorologiske variabler som gjennomsnittlig nedbør i løpet av en måned og daglige maksimums- og minimumstemperaturer over en tidsperiode er noen av variablene som forteller hva slags klima som kan forventes innenfor et område. I tillegg består klima også i hvor ofte det kan forventes visse værsituasjoner og ekstremverdier (for eksempel største målte nedbørsmengde). For å få et klimatisk bilde over et område trengs som oftest målinger i en periode på minst 30 år. Jo lengre måleperioder man har, jo bedre oversikt over klimaet vil man få. Parametere som måles er blant annet temperatur, nedbør, fuktighet, soltimer, skydekke, vindstyrke, maksimale vindkast og solstråling.
På samme måte som været endrer seg fra dag til dag, endrer også klimaet seg, men over mye lengre tidsrom. Historiske nedtegnelser kan gi en pekepinn på hvordan klimaet har endret seg enkelte steder, men det er også andre metoder som gjør at vi kan si noe om det generelle klimaet på jorda langt tilbake i tid. Tolkninger av årringer, koraller og prøver fra permanente isbreer viser at klimaet har forandret seg og det fins mange teorier som prøver å forklare disse endringene.
Forsking på klimaet de siste 20-30 åra har også vist at vi mennesker har en betydelig innvirkning på klimaet, særlig ved å slippe ut gasser som påvirker de atmosfæriske forholdene. Det blir i dag forsket mye på hvordan klimaet kommer til å endre seg de neste hundre årene, og forskerne er langt fra enige om hvilke endringer som kommer og hvor mye av endringene som eventuelt er menneskeskapte og hvor mye som er naturlige klimaendringer. Det er i dag likevel stort sett enighet om at den globale temperaturen (gjennomsnittstemperaturen for hele jorden) øker, og vil komme til å øke i lang tid framover, og at menneskene har en stor del av skylden for dette.
Værvarsling
Værstasjoner rundt om på jorden observerer været kontinuerlig og melder om forholdene ved hjelp av ulike kodesystemer. Værsystemer er av natur kaotiske systemer. I praksis betyr dette at meteorologi bare kan forutsi været noen få dager inn i fremtiden. Det var i forbindelse med studier av værsystemer at kaosteori først ble formulert av Edward Lorenz. Nylig har det vist seg at den teoretiske avstanden frem i tid som det er mulig å forutsi været ikke er så liten som man tidligere antok. Forskning indikerer at problemer med formlene som brukes i dagens modeller er den begrensende faktoren for nøyaktigheten av værvarsligen, og ikke værets kaotiske natur. Men selv bedre modeller vil øke varslingstiden med i høyden en uke. Imidlertid jobber forskere kontinuerlig med å øke perioden på værvarslene. I de siste ti årene er det utivklet modellverktøy som gjør det mulig å varsle mer generelle avvik fra klimatologiske midler over perioder fra uker til årstider, som for eksempel hvorvidt temperatur og nedbør vil bli over eller under normalen et godt stykke frem i tid. Disse værvarslene har blitt stadig mer nøyaktige.
Værvarsling er et område som er gjenstand for aktiv forskning, drevet fremover av fordelene en oppnår med nøyaktige værvarsler. Kaosteori sier at små forskjeller i de initielle forholdene vokser eksponentielt over tid, inntil været er veldig forskjellig fra hva det ville ha vært dersom de initielle forholdene var ørlite annerledes. Meteorologene har tatt konsekvensen av den atmosfærens fundamentalt kaotiske natur og bruker en teknikk som kalles ensemblevarsling. Dette går ut på at en beregner været fremover for en rekke utgangsscenarier som er noe forskjellige, men alle sannsynlige ut fra gjeldende observasjoner. Denne samlingen med forskjellige fremskrevne scenarier, ensemblet, kan brukes til å si noe om usikkerheten i værvarslet. Hvis alle de fremskrevne scenariene er nokså like, indikerer det at værvarslingen har høy grad av sikkerhet.
Påvirkning på landskapet
Været er en av de grunnleggende prosessene som former jorda. Prosessen med forvitring bryter ned bergarter og jord i mindre fragmenter og deretter inn i stoffene de er oppbygd av. Når nedbør faller i form av regn absorberer og løser dråpene opp karbondioksid fra luften rundt. Dette fører til at regnvann er svakt surt, noe som øker de nedbrytende egenskapene til vann. De frigjorte sedimenter og kjemikalier er da frie til å ta del i kjemiske reaksjoner som kan påvirke overflaten ytterligere (for eksempel sur nedbør), og natrium- og kloridioner (salt) deponeres i havet. Sedimentene kan omdannes over tid og ved hjelp av geologiske krefter gå inn i andre bergarter og jord. På denne måten spiller været en stor rolle i erosjonen av overflaten.
Påvirkning på menneskets historie
Vær har spilt en stor og iblant avgjørende rolle i verdens historie. Foruten klimaendringer som har tvunget eller gitt muligheter for forflytning av menneskegrupper (for eksempel ørkenspredning i Midtøsten og dannelsen av landtunger under istidene) har ekstremvær direkte innvirket på historiens gang. Den lille istiden forårsaket avlingssvikt og hungersnød i Europa. 1690-tallet opplevde den verste hungersnøden i Frankrike siden middelalderen. Finland fikk en alvorlig hungersnød i 1696-1697, der om lag en tredjedel av den finske befolkningen døde. Et nyere eksempel er orkanen Katrina som i 2005 la hele byen New Orleans under vann og tvang samtlige innbyggere til å evakuere byen. Dette ble den største diasporaen i amerikansk historie.
Flere krigsforløp har blitt påvirket av været. Et eksempel på dette er da Japan slapp unna to invasjonsforsøk av store flåter med mongoler ledet av Kublai-khan i årene 1274 og 1281, da tropiske sykloner, kalt Kamikaze, ødela store deler av flåtene. Frankrikes kolonisering av Florida tok slutt i 1565 da en orkan ødela den franske flåten, slik at Spania fikk muligheten til å erobre Fort Caroline. Også under 2. verdenskrig spilte været en rolle. Under invasjonen av Normandie hindret høye bølger mye av kavaleristøtten på Omaha Beach da 27 av 32 amfibiestridsvogner sank.
Effekter på individer
Menneskekroppen er negativt påvirket av ekstreme temperaturer, fuktighet og vind. Blant annet påvirkes menneskers immunforsvar av ekstrem varme eller kulde.
Menneskets forandring av været
Ønsket om å styre været har lenge vært til stede hos mennesket. Regndans var en danseseremoni som hadde som formål å frembringe regn og få en bra avling. Varianter av regndanser har funnet sted i oldtidens Egypt såvel som hos indianerne i Amerika. «Operation Popeye» var et forsøk fra de amerikanske militærstyrkene under Vietnamkrigen på å forlenge monsunen for å bryte de nordvietnamesiske forsyningslinjene. I dag er værmanipulasjon i krigsøyemed forbudt av ENMOD-konvensjonen fra 1978.
Det mest vellykkede forsøket på å påvirke været har vært å spre kjemikalier over skyer for å frembringe regn. Man har blant annet benyttet sølvjodid og tørris. Forsøk har vært gjort i USA, Kina og Russland, men det er uenighet om hvorvidt forsøkene kunne beskrives som vellykkede. Kina sendte opp 1104 regnspredningsraketter fra 21 steder i byen Beijing i et forsøk på å holde regnet borte fra åpningsseremonien til Sommer-OL 2008. Guo Hu, leder av Beijing Municipal Meteorological Bureau (BMB), bekreftet suksessen til operasjonen med 100 millimeter nedbør i Baoding i Hebei mot sørvest og 25 mm i Beijings bydistrikt Fangshan. Andre forsøk på å styre været er blant annet å minke tåke (for eksempel ved flyplasser), dempe orkaner og å minske nedbør i form av hagl.
Det hevdes også at det er bevist at menneskar gjennom for eksempel jordbruk og industriell virksomhet som en bieffekt har påvirket været. Eksempler på slike effekter er:
Disse typene av værforandringer er en trussel mot blant annet ulike økosystemer, naturresurser, matproduksjon, økonomisk utvikling og helse.
Ytterpunkter
På jorden varierer temperaturen vanligvis mellom ±40 °C, men spennvidden mellom ulike klima på jorden gjør at det har blitt målt ekstreme temperaturer langt utenfor dette intervallet. Den høyeste målte temperatur i skyggen er 56,7 °C i Death Valley, USA 10. juli 1913. Det har blitt målt 57,8 °C i El Azizia, Libya den 13. september 1922, men denne målingen anses ikke som pålitelig.
Laveste målte temperatur er -89,2 °C ved forskningsstasjonen Vostok, Antarktis den 21. juli 1983.
Det høyeste målte lufttrykket på jorden er 1085,6 millibar i Tosontsengel–Khövsgöl-provinsen, Mongolia den 19. desember 2001. Det laveste målte luftrykk ved havnivå er 870 millibar i øyet på tyfonen Tip vest for Guam, Stillehavet den 12. oktober 1979.
Høyeste målte vindhastighet er 480 km/t ± 32 km/t i en F5-tornado ved Oklahoma City, USA den 3. mai 1999.
Den største registrerte nedbørmengden på 24 timer er 1 870 mm på øya Réunion i Indiahavet den 17.–18. mars 1952.
Anholt slott
Anholt slott er et slott i Nordrhein-Westfalen i Tyskland. Slottet ligger nær byen Anholt på grensen mot Nederland. Slottet består i dag av ett tårn som ble bygd på 1100-tallet, og flere bygninger hovedsakelig fra 1300-tallet og 1400-tallet.
Vær (meteorologi)
Havet og været
Havet kan lagre enorme mengder varme, og blir varmet opp og avkjølt mye langsommere enn landområder. Dette fører til at havstrømmer kan transportere varme over store avstander. Strømmene endrer temperaturen i havoverflaten og kan være svært viktige for klima i kystområder. Golfstrømmen transporterer varmt vann fra Mexicogolfen og nordover i Atlanterhavet til havområdene utenfor kysten vår. Dette fører til at Norge, og de andre landene i Nordvest-Europa, er mye mildere enn andre områder som ligger på samme breddegrad.
Siden havet holder på varmen mye lenger enn kontinentene vil forskjellen mellom havtemperaturen og landtemperaturen være størst et stykke ut på høsten og et stykke ut på våren. Når varm og fuktig luft strømmer inn over land med lavere temperatur om høsten kan det oppstå kondensasjon og tåke. Tilsvarende vil kaldt hav om våren føre til at kystområdene ofte er mye kjøligere enn områdene i indre strøk, og i tillegg kan det lett oppstå tåke hvis det strømmer varm luft over havoverflaten.
Havstrømmer kan og påvirke regnmønster, siden havstrømmene fører til varm og fuktig luft som kan gi mer nedbør. Temperaturvariasjoner som oppstår i havstrømmer nær Peru kan for eksempel påvirke nedbøren så langt unna som i Australia gjennom fenomenet kjent som El Niño. Når kald luft strømmer ut over varmt hav oppstår det ustabilitet som kan skape frontsystem og lavtrykk.
Vannets kretsløp
Fuktighet blir hele tiden utvekslet mellom hav, land, luft, planter og skyer, og disse prosessene er drivkraften bak mye av været. Disse prosessene kalles det hydrologiske kretsløpet eller vannets kretsløp. Om lag 90 prosent av fuktigheten i luften kommer fra havet. Vann fordamper fra havet, innsjøer og elver når vannflaten blir oppvarmet, og stigende luftbevegelser tar vanndampen opp i atmosfæren. I tillegg vil planter også føre fuktighet ut i atmosfæren gjennom en prosess kalt evapotranspirasjon. Vanndampen i luften kondenserer til skyer og skaper regn. Regnet kan falle tilbake til havet, eller over land der noe av det blir absorbert av planter og jord, mens resten renner ut i elver eller synker ned i grunnvannet og føres tilbake til havet. Så starter kretsløpet om igjen. Menneskelig aktivitet kan påvirke kretsløpet ved avskoging og bygging av demninger og vannmagasin, som påvirker nedbørsfordelingen, lagring av fuktighet og mengden av vann som fordamper.
Vær på andre planeter
Det kan være nyttig å studere været på andre planeter for å forstå bedre hvordan været på jorda fungerer. Værfenomen som oppstår på andre planeter er ikke så ulike de som oppstår på jorda, men oppstår ofte i mye større skala eller av andre stoff og substanser enn de vi har i jordatmosfæren. Cassini-Huygens-oppdraget til Saturnmånen Titan viste for eksempel at skyer og regn blir dannet av metan og andre organiske komponenter. Jordens værmønster baserer seg på om lag 6 soner fra pol til pol. Jupiter har om lag 12 slike soner, mens Venus ikke har noen.
Værsystem på andre planeter kan være ekstremt stabile, og en av de mest kjente i solsystemet er den røde flekken på Jupiter. Dette er en svær antisyklonsk storm som har eksistert i minst 300 år. Andre gasskjemper, som mangler overflate, kan ha ekstreme vinder. På Neptun er det målt vindkast opp til 400 m/s (1440 km/t). Dette har fått forskere til å undre seg. Siden været i hovedsak oppstår som følge av ulik solinnstråling skulle energimengden som Neptun får være svært liten i forhold til den jorden mottar. Likevel er styrken og størrelsen på værfenomenene på Neptun mye større enn på jorden. Den høysete kjente vindhastigheten på en planet finnes på HD 189733 b, som ikke ligger i solsystemet. Her tror man det finnes en østlig vind på mer enn 2,500 m/s.
Vær i verdenrommet
Vær er ikke begrenset til planetariske legemer. Som hos alle stjerner kastes solens korona stadig ut i verdensrommet og skaper det som egentlig er en veldig tynn atmosfære gjennom solsystemet. Bevegelsen av masse kastet ut fra solen er kjent som solvind. Uoverensstemmelser i denne vinden og større hendelser på overflaten av den stjerne, for eksempel koronamasseutbrudd, danner et system som har egenskaper som er sammenlignbare med konvensjonelle værsystemer (for eksempel trykk og vind), og er generelt kjent som romvær. Rester av koronamasseutbrudd har blitt sporet så langt ut i solsystemet som Saturn. Aktiviteten i disse systemene kan påvirke planetenes atmosfærer og noen ganger også overflatene. Samspillet av solvind med planetenes atmosfære kan produsere spektakulære polarlys, og kan ødelegge sensitive elektriske systemer som elektrisitetsnett og radiosignaler.
Fiskefyr
Fiskefyr var ledfyr som ble opprettet under det rike kystfisket fra rundt 1850. Det ble brukt bare under sesongfisket.
Det fantes fiskefyr på Gitterøya og Glette i Haugesund, Gjessnakken i Dønna, Glåpen i Moskenes, Hellevik i Haram, Folgerøy i Bømlo, Ballstad i Vestvågøy, Henningsvær i Vågan og Kinnasundet i Flora.
Noen leifyr og kystfyr har også tidligere vært fiskefyr, slik som Alnes og Erkna i Giske, Boknasundet i Bokn, Espevær i Bømlo og Fjøløy i Rennesøy.
Martin Buchan
Martin McLean Buchan (født 6. mars 1949 i Aberdeen) er en tidligere skotsk fotballspiller. Han er mest kjent for sin tid i Manchester United som han spilte for i elleve år i perioden 1972 til 1983, hvorav seks av årene som klubbens kaptein. Han kom fra Aberdeen den 29. februar 1972 for 120 000 pund, det meste United hadde brukt på å kjøpe en spiller for til da. Han regnes for å være manager Frank O'Farrells beste kjøp.
Han debuterte for Manchester United 4. mars 1972 i en ligakamp mot Tottenham, men kunne ikke forhindre at United rykket ned til 2. divisjon i 1973-74-sesongen. Men etter bare en sesong i andre-divisjon kunne Buchan som kaptein løfte trofeet som beviste at de hadde vunnet divisjonen, og dermed rykket opp igjen til 1. divisjon.
Han ble valgt til kaptein etter at Bobby Charlton ga seg i United, og han var også med på å vinne FA-cupen i 1977 med finaleseier over Liverpool. I 1979 var han tilbake på Wembley, men tapte denne gangen mot Arsenal.
Han forlot United i august 1983 etter at skader hadde satt ham på sidelinjen en stund, og gikk gratis over til Oldham Athletic. Totalt spilte Buchan 456 kamper for Manchester United, og scoret 4 mål.
Novorondonia
Novorondonia er en slekt av biller som tilhører den artsrike underfamilien Lamiinae i familien trebukker (Cerambycidae).
Martin Buchan
22. juni 1985 ble han ansatt som manager for Burnley, som da hadde havnet i 4. divisjon bare 25 år etter at de ble engelske ligamestere. Buchan ble ikke lenge på Turf Moor, da han sa opp allerede 10. oktober 1985.
Buchan spilte 34 landskamper for, som han også var kaptein for en periode. Han var den første kapteinen i britisk fotball som vant både den skotske og den engelske FA-cupfinalen.
Novorondonia
Utseende
Nokså små (4-5 millimeter), matt brune trebukker. Antennene er kraftige og omtrent så lange som kroppen. Pronotum er tønneformet uten tenner på sidene, dekkvingene jevnbrede.
Levevis
Larvene lever inne i død ved, gjerne små kvister av løvtrær. De kan også finnes inne i store urter, for eksempel arter av vortemelk-slekten. Disse artene er ikke spesialiserte og en art kan ofte utnytte flere ulike vertsplanter.
Utbredelse
Slekten er kjent fra Laos, Taiwan og det sørlige Kina.
Fylkesvei 6394
Fylkesvei 6394 (Fv6394) går mellom Vestrått og Karlsenget i Ørland kommune.
Før Trøndelag fylke ble opprettet 1. januar 2018 hadde veien betegnelsen Fylkesvei 232 (Sør-Trøndelag).
Daxata
Utseende
Middelsstore, kraftige, brune trebukker. Antennene er kortere enn kroppen. Pronotum er tønneformet uten tenner på sidene. Dekkvingene er parallellsidige.
Levevis
Disse billene har larver som lever i død ved.
Utbredelse
Slekten er utbredt i Sørøst-Asia (Thailand, Laos, Vest-Malaysia, Sumatra og Borneo).
Talcott Parsons
Talcott Parsons (født 13. desember 1902, død 8. mai 1979) er kanskje USAs mest kjente sosiolog. Parsons hadde stor innflytelse på sosiologien på 1950- og 1960-tallet. Han var knyttet til Harvard-universitet nesten hele livet sitt, og var en av hovedmennene bak et teoretisk system for samfunnsanalyse, kalt funksjonalisme. Han er også kjent som en av de viktigste formidlerne av europeiske klassikere og deres tankegods til USA, aller mest Max Weber og Emile Durkheim.
Sosiologi
Parsons arbeid har hatt stor innflytelse på moderne sosiologi, og de fleste senere sosiologer har måtte forholde seg til ideene hans, da spesielt på tre områder:
Aktør/Struktur-problemet
Parsons store sosiologiske prosjekt var å utvikle et enhetlig rammeverk for sosiologien og samfunnsvitenskapene. Han mente sosiologien var preget av en lite fruktbar spenning mellom positivisme (mennesker er determinert av ytre årssaker) og idealisme (mennesker er determinert av indre årsaker). Dette er det han kaller aktør/struktur-problemet. Han ønsket videre å kombinere det beste fra positivismen og idealismen i en ny syntese; Parson mente at mennesker både er et fritt velgende aktør, samtidig som man alltid er underlagt ytre betingelser (både sosiale og fysiske) som man ikke kan kontrollere fullt ut.
Det generelle handlingssystemet
Parson mente at der hvor en eller flere aktører samhandler finnes det alltid 4 elementer/subsystemer (som kun kan skilles fra hverandre analytisk):
Til hvert av disse elementene finnes det også en komponent i en konkret handlingssituasjon. Personen henter sine mål fra kulturen og bruker institusjonene som middel for å nå dette målet. Aktøren er personen med sin unike livshistorie og livsprosjekter, og personen har en atferdsorganisme/kropp.
Denne modellen er utviklet spesielt med øye for å løse aktør-strukturproblemet. Kultur og institusjoner er del av samfunnets struktur, mens aktøren er en person og dens legeme. Kulturelle verdier regulerer aktøren gjennom å bli institusjonalisert som rolleforventninger, og ved å bli internalisert som en del av aktørens personlighet. Aktøren er i handlingssituasjonen fri til å velge, men også kontrollert av samfunnet ved at aktøren har internalisert samfunnets verdier, og ved at aktøren må bruke institusjoner for å oppnå sine mål hvor de blir underlagt sanksjonerte rolleforventninger (belønning og straff).
Parson mente at i ethvert handlingsmønster hvor ett av subsystemene forsvant ville handlingssituasjonen kollapse. Det er ifølge Parson fordi at til hvert av de fire subsystemene hører det også til en funksjon; mønsteropprettholdelse, integrasjon, måloppnåelse og tilpasning/overlevelse - også kalt AGIL-skjemaet (Adaption, Goal attainment, Integration, Latent pattern maintanance). I forskjellige samfunn vil disse funksjonene være tilstede i forskjellig grad, men om en av funksjonene forvinner helt vil samfunnet bryte sammen.
Vi kan tilordne en vitenskapelig disiplin til hvert av de fire subsytemene. Naturvitenskapen (biologi og kjemi) kan studere kroppen. Psykologien kan studerer personligheten. Humanistiske fag kan studere kulturen. Og Sosiologiens domene blir da for Parson å studere institusjonene.
For å studere institusjonene må man ifølge Parson ta utgangspunkt i institusjonenes funksjon. Disse er ment for å opprettholde funksjonene i AGIL-skjemaet (som ifølge Parson er nødvendig for samfunnets overlevelse):
Modernitetsteori
Funksjon blir også Parsons utgangspunkt når han skal forklare overgangen fra tradisjonelle til moderne samfunn. I tradisjonelle samfunn kunne en og samme institusjon, for eksempel storfamilien, ta seg av flere av samfunnets funksjoner; økonomisk (produksjon), politisk (familiens overhode), integrasjon (slektssolidaritet) og mønsteropprettholdelse (sosialisering). Storfamilien som institusjon var multifunksjonell. Parson mener videre at det er de institusjonelle løsninger og nyvinninger som gjennom historien er mest tilpassningsdyktige som overlever (inspirert av Darwins evolusjonsteori).
Krigserklæringer under den andre verdenskrig
En erklæring av krig er den formelle handlingen hvor ett land går til krig mot en annet. Erklæringen er vanligvis en handling av å levere en performativ ytring (må ikke forveksles med en vanlig tale) eller presentasjon av et signert dokument av en autorisert part av en nasjonal regjering for å skape en tilstand av krig mellom to eller flere suverene stater. Den offisielle internasjonale protokollen til å erklære krig, ble definert i Haag fredskonferansen i 1907 (eller Haag II).
Talcott Parsons
Modernitetsteori
For Parson kjennertegnes modernisering ved at samfunnet blir funksjonelt differensiert, hvor vi får spesialiserte institusjoner som skal ivareta én avgrenset funksjon. Institusjonell differensiering medfører midlertidig at samfunnet blir mer komplekts og mer utfordrende å koordinere; flere institusjoner, flere roller, flere normer osv. Dermed øker også sjansene for svikt, konflikt og desintegrasjon. Parson hevder videre at hver av de moderne institusjonene har sine egne symbolske kommunikasjonsmedier; økonomien har penger, politikken har makt, sivilsamfunnet har innflytelse, og trossystemet har verdiforpliktelse. Disse kommunikasjonsmediene har som funksjon å koordinere sosial samhandling både innad og mellom institusjonene i det komplekse moderne samfunnet. Kommunikasjonsmediene forenkler sosial samhandling, men kan også motivere sosial samhandling; Har jeg penger kan jeg betale, har jeg innflytelse kan jeg overtale, har jeg verdiforpliktelser kan jeg appellere, har jeg makt kan jeg befale. Moderne samfunn er ifølge Parson vokst frem fordi de er mer effektive problemløsere enn andre samfunnstyper.
Stig Willassen
Stig Halle Willassen (født 30. juni 1957) er en norsk næringslivsmann og siviløkonom. Han har siden 2004 vært bedriftsrådgiver og partner i Paridae.
Krigserklæringer under den andre verdenskrig
Liste over krigserklæringer
Nedenfor er en tabell som viser utbrudd av kriger mellom stater som skjedde under andre verdenskrig. Angitt er de datoer (under det umiddelbare forløpet til, eller i løpet av, andre verdenskrig), som en de facto krigstilstand eksisterte mellom stater. Tabellen viser både «Initiativtakerstat(er)» og den stat som aggresjon var rettet mot, eller «angrepet stat(er)». Hendelser som vises, inkluderer de der det var enkelt å bryte diplomatiske av forhold som ikke innebærer noen fysiske angrep, så vel som de som involverer åpne erklæringer eller handlinger av aggresjon. A = Angrep, uten forutgående, formell erklæring av krig; U = Tilstand av krig fremkommet gjennom bruk av ultimatum; F = Formell erklæring av krig utført.
Talcott Parsons
Modernitetsteori
Ifølge Parson er det spesielt tre historiske hendelser som var viktige for fremveksten av det moderne samfunnet:
Stig Willassen
I perioden fra 1995 til 1997 arbeidet han i Eldrive. I 1997 begynte han i Norwegian Air Shuttle, der han var administrerende direktør frem til 2002. Fra 2004 til 2004 var han direktør innen Strategi og Forretningsutvikling i samme selskap.
Ernst Rosell
Ernst Oscar Rosell (født 3. desember 1881 død 26. juli 1953) var en svensk skytter som deltok i de olympiske leker 1908 i London.
Frogner kirke (Oslo)
Frogner kirke ligger sentralt i Oslo ved Bygdøy allé. Den er en av de få kirkene i Oslo som ikke er frittliggende, men bygd inn blant byens leiegårder.
Frogner menighet ble utskilt fra Uranienborg menighet i 1897, og ble formelt opprettet 1. januar 1898. Tomt til et nytt kirkebygg ble allerede innkjøpt av Kristiania kommune i 1894. På grunn av den vanskelige økonomiske situasjonen etter det store krakket etter høykonjunkturen i 1899, ble det bestemt at kirken ikke skulle ligge fritt på Gimlehøyden, men gis en meget mindre tomt, og innbygges i husrekken.
Sjtsjerbinka
Sjtsjerbinka (russisk: Ще́рбинка) er en by i Moskva oblast i Russland. Den ligger rundt 37 km sør for Moskva. Innbyggertall: 28 900 (2005 est.), 28 043 (folketelling 2002).
Frogner kirke (Oslo)
Bygningen
Kirken ble tegnet av arkitekt Ivar Næss og innviet i 1907. Kirkens hovedfasade er utført i grov- og finhuggen granitt, mens de sekundære fasadene mot gårdsrommene er utført i pusset tegl. Kirken er i historisme. Et kapell tilknyttet kirken ble i 1937-39 oppført etter tegninger av arkitekt Johan Meyer d.y.  Kvartalet omkring kirken – det såkalte Gimlekomplekset – ble oppført i årene 1916-25, ved arkitektene Harald Hals, Harald Aars og Lorentz Harboe Ree.
Frogner kirke er dekorert med flere skulpturer av Valentin Kielland. Klebersteinsrelieffet «Jeg vil gi eder hvile» var ferdig sammen med kirken i 1907, sammen med trefigurer av Olav den hellige, Martin Luther og Hans Nielsen Hauge. Bronseskulpturen av Kristus, plassert på utsiden i nisjen over frontvinduene, kom på plass i 1911. Den kunstneren som har satt sterkest preg på utsmykningen, er Per Vigeland, sønn av Emanuel Vigeland og nevø av Gustav Vigeland. I 1945 malte han en ornamentfrise med symboler og engler på orgelgalleriets brystning, og fra 1947 ble kirken beriket med en serie store glassmalerier. Vigeland døde i 1968, og det siste glassmaleriet ble fullført av søsteren Maria Vigeland. I 1962 fikk kirken ny belysning, samtidig som det opprinnelige brystpanelet ble tatt bort. Frogner kirke har god akustikk og er mye brukt til konserter.
== Organister ==
Kulturminne
Frogner kirke er et kulturminne og har nummer 84203 i Riksantikvarens kulturminnebase.
Sjtsjerbinka
Sjtsjerbinka ble grunnlagt på slutten av 1300-tallet som landsbyen Sjtsjerbinino (russisk: Щерби́нино). Bystatus ble innvilget i 1975.
Ernst Rosell
Rosell ble olympisk mester i skyting under OL 1908 i London. Han var med på det svenske laget som vant lagkonkurransen enkeltskudd løpende hjort med 86 poeng foran Storbritannia med 85. De andre på laget var Alfred Swahn, Arvid Knöppel og Oscar Swahn. Det var kun to lag med fire mann på hvert lag og konkurransen ble avviklet 11. juli 1908.
Soldatens lengsel
«Soldatens lengsel» er en vise som var mye brukt på begynnelsen av 1930-tallet, men fikk ny vår under andre verdenskrig. Herman Hermani var en produktiv viseforfatter i sin tid, og skrev mange slagere. Denne sangen har også vært kjent under tittelen «Jeg skal komme til deg».
Canthocamptus longipes
Canthocamptus longipes er en art av leddete hoppekreps innen slekten Canthocamptus som holder til i Arktis, Barentshavet og nordlige Atlanterhavet, og som Westwood beskrev i 1836. Den er et dyreplankton som utgjør føde for blant annet fiskeyngel. Arten lever av alger og plankton.
Arten ble første gang beskrevet av Hamond i 1988. Arten er på IUCN-listen over truede arter.
Magnetostriksjon
Magnetostriksjon er en egenskap hos ferromagnetiske materialer som gir opphav til en dimensjonforandring da materialet utsettes for et varierende magnetfelt. Effekten ble identifisert i 1847 av James Joule da han studerte en materialprøve av nikkel.
Sør-Korea under Vinter-OL 1976
Sør-Korea under Vinter-OL 1976. Tre sportsutøvere, én mann og to kvinner, fra Sør-Korea deltok i to sporter, hurtigløp på skøyter og kunstløp, under Vinter-OL 1976 i Innsbruck i Østerrike. Sør-Korea, som deltok for sjuende gang i et vinter-OL, vant ikke noen medaljer. Beste plassering var en femtendeplass på 1 000 meter skøyter for menn.
Cochran County
Cochran County er et fylke i den amerikanske delstaten Texas. Det ligger i den nordvestlige delen av staten og det grenser mot Bailey County i nord, Hockley County i øst og mot Yoakum County i sør. Det har også grense mot delstaten New Mexico i vest.
Rangomaramidae
Rangomaramidae er en liten familiegruppe av mygg, fra New Zealand.
Cochran County
Cochran Countys totale areal er 2 008 km² hvorav 0 km² er vann. I 2000 hadde fylket 3 730 innbyggere og administrasjonssenteret ligger i byen Morton. Fylket har fått sitt navn etter Robert E. Cochran.
Rangomaramidae
Utseende
Små, kraftig bygde mygg, ligner litt på soppmygg. Vingene er ganske lange, og gruppen omtales som «long-winged fungus gnats» på engelsk.
Systematisk inndeling
Rangomaramidae er en ganske nylig beskrevet (2002) familie i Bibionomorpha, med en slekt, Rangomarama med fem arter. Senere er flere arter og slekter kommet til.
Bakers cyste
Bakers cyste (også kalt Bakercyste eller popliteacyste) er en væskefylt hevelse bak kneet i knehasen (fossa poplitea). Cysten oppstår ofte på grunn av andre sykdommer i kneet, og gir som regel ingen eller få plager så lenge den er intakt. Dersom cysten sprekker kan den gi smerter og hevelse i kneet og leggen. Tilstanden er oppkalt etter kirurgen som først beskrev cysten, Dr. William Morrant Baker (1839–1896).
Epidemiologi
Bakers cyste er en relativt vanlig tilstand, med en estimert prevalens mellom 5–40 % blant personer som undersøkes for knesmerter. Da de fleste cystene ikke gir noen plager, blir de som regel oppdaget tilfeldig under utredning for andre tilstander i kneet. Prevalensen øker med alderen, og er vanligst hos voksne i alderen 35–70 år.
Etiologi
Hos voksne oppstår cysten som regel sekundært til andre sykdomsprosesser i kneet, for eksempel artrose, artritt eller meniskskade i kneet, eller etter en direkte skade. Disse tilstandene gir økt trykk i leddet, noe som får synovialhinnen til å buke ut og gi etter. Cysten er derfor som regel ikke en «ekte» cyste, men heller en utposning av synovialhulen. De fleste cystene beholder forbindelsen med synovialhulen i kneet slik at leddvæsken kommer ut i cysten, men enkelte ganger lukker forbindelsen seg og cysten blir uten forbindelse med kneleddet.
Hos barn er tilstanden som regel primær, altså uten forutgående skade eller sykdom i kneet, og disse har som regel ingen forbindelse med kneleddet. Disse oppstår fra en slimpose (bursa) bak på kneet.
Symptomer og funn
En intakt Bakers cyste gir som regel få eller ingen plager, og oppdages ofte ved en tilfeldighet på ultralyd eller MR-undersøkelse. I visse tilfeller kan man få vanskeligheter med å bøye kneet fullstendig, og noen kan også være plaget med smerter eller stramninger bak i knehasen. Ved klinisk undersøkelse er cysten vanligvis lett synlig i knehasen når personen står oppreist, og kjennes som en uøm, myk og fluktuerende oppfylning bak kneet.
Dersom cysten sprekker (dvs. rupturert Bakers cyste) oppstår det som regel akutte smerter og hevelse i leggen, og tilstanden kan minne om dyp venetrombose. Til forskjell fra dyp venetrombose vil blodprøver som regel vise en normal, negativ D-dimer ved en rupturert Bakers cyste, og ultralyd vil kunne være med på å skille de to tilstandene.
Behandling
Tilstanden krever som regel ingen behandling hos barn, og cysten går som regel fullstendig tilbake av seg selv. Hvis Baker-cysten ikke gir plager, behandles den vanligvis ikke. Ved sterke smerter kan cysten tappes med en nål, eventuelt opereres bort. I tillegg bør den underliggende årsaken til at cysten oppstår behandles så man unngår tilbakefall.
Thomas Huckle Weller
Thomas Huckle Weller (født 15. juni 1915 i Ann Arbor i Washtenaw County i Michigan, død 23. august 2008 i Needham i Norfolk County i Massachusetts) var en amerikansk biolog, virolog og nobelprisvinner.
Weller bidro til å perfeksjonere teknikker for dyrking av virus, slik at man kunne utvikle vaksiner mot blant annet polio, meslinger og røde hunder. For dette ble han tildelt Nobelprisen i fysiologi eller medisin i 1954, sammen med sine medarbeidere John Franklin Enders og Frederick Chapman Robbins.
Barents-Karaisdekket
Barents-Karaisdekket var et isdekke i siste istid.
Senteret for dekket lå i Barentshavet og Karahavet, men isen beveget seg opp bakke og innover land i europeisk Russland og Sibir. Svalbard, Frans Josefs land, Novaja Semlja og Severnaja Zemlja var også dekket av denne iskappen. Utenfor finnmarkskysten hang Barents-Karaisdekket sammen med den skandinaviske innlandsisen, men de to ismassene beveget seg uavhengig av hverandre.
Rastergrafikk
Rasterformat (bitmap) er et digitalt bilde som i motsetning til vektorgrafikk er en datafil eller en datastruktur som på en dataskjerm er bygd opp som et raster, det vil si et punktmønster eller rektangulært rutenett av små piksler – biter, et «kart» av biter (engelsk bitmap) eller små punkter av farget lys.
Fargen på hver piksel er definert hver for seg. Bilder, som for eksempel benytter RGB som fargeskjema, består av fargede piksler definert av 3 bytes – eller 1 byte hver for rød, grønn og blå. Bilder med færre farger trenger mindre datainformasjon for hver piksel, et bilde som består av kun svarte og hvite piksler trenger kun en enkel bit for hver piksel.
Forskjellen mellom raster og vektorer
Rastergrafikk skiller seg fra vektorgrafikk ved at vektorgrafikk representerer et bilde ved å bruke geometriske objekter som kurver og mangekanter.
Populært kan man si at et program som lager rastergrafikk er et «maleprogram» mens et program som lager vektorgrafikk er et «tegneprogram». Hos firmaet Adobe som lager begge typer programmer, er Photoshop maleprogrammet mens Illustrator er tegneprogrammet.
Rutenett med piksler
Et bitmap (rutenett av biter) korresponderer bit for bit med et bilde som vises på en dataskjerm, sannsynligvis i det samme formatet som det blir lagret i skjermens videohukommelse, eller kanskje som et uavhengig rasterformat (device independent bitmap). Et slikt rutenett er karakterisert ved bredden og høyden på bildet i piksler og antallet biter pr piksel, som igjen bestemmer antallet farger som det kan representere.
Rastergrafikk med farger vil normalt ha piksler med mellom et eller åtte biter for hver av de røde, grønne og blå komponentene, selv andre fargekoder kan bli benyttet, som fire eller åtte biter med indekserte representasjoner som benytter vektorkvantifisering av (R, G, B) vektorer. (Det grønne komponenten kan noen ganger ha flere biter enn de andre to fargekomponentene for å tillate å utligne det faktum at det menneskelige øye ikke ser denne komponenten slik som det ser de andre.)
Ulik kvalitet
Kvaliteten på et rastergrafikk-bilde blir bestemt av det totale antallet av piksler (resolusjon), og den mengde av informasjon i hver piksel (også kalt fargedybde). For eksempel, et bilde som har lagret 24-bits fargeinformasjon pr piksel (som er standarden for alle dataskjermer siden 1995) kan da vise en mye mer glidende overgang mellom fargene enn et bilde som kun lagrer 16-bits fargeinformasjon pr piksel, men ikke med så glidende overgang som et som lagrer 48-bits fargeinformasjon (teknisk sett ville dette ikke bli oppfattet av det menneskelige øye uansett). På samme måte, et bilde som er skalert til 640 x 480 piksler i lengde og bredde, til sammen 307 200 piksler, vil se hakkete og uskarpt ut sammenlignet med et tilsvarende bilde som er skalert til 1280 x 1024 piksler, til sammen 1 310 720 piksler.
Komprimering av data
Ettersom det trengs mye dataplass på platelageret for å lagre et høykvalitetsbilde er ulike komprimeringsteknikker brukt for å redusere datamengden når bilder skal lagres. Noen slike kompremeringsteknikker fjerner rett og slett en del informasjon fra bildet og forringer derfor også en del av kvaliteten i bildet for å oppnå en mindre filstørrelse. En slik komprimeringsteknikk kalles på engelsk for en «lossy» (fra lost = tapt) komprimering. Et eksempel på et filformat som benytter en slik komprimeringsteknikk er JPEG.
Et rastergrafikk-bilde kan ikke bli skalert til en høyere resolusjon uten tap av åpenbar kvalitet, i motsetning til vektorgrafikk som ikke blir preget av denne bedre-verre-konflikten ved skalering. Rastergrafikk er mer naturlig og mer praktisk for fotografisk og fotorealisitiske motiver, det være malerier eller fotografier, og ikke minst bilder som blir skannet via en skanner. Vektorgrafikk er mer naturlig og praktisk for tegninger, strek, skrift, eller grafisk design.
Visuelt eksempel på rastergrafikk
For å ytterlig illustrere temaet – her er bokstaven «J»:
J
Se nærmere på den. Bruk et forstørrelsesglass om nødvendig. Du ser en «J», datamaskinen ser noe som ligner dette, hvor ‘.’ representerer en 0 og ‘X’ representerer et 1:
....X ....X ....X ....X ....X ....X ....X X...X X...X .XXX.
Hvor du ser en 0, er datamaskinens instruksjoner til videoskjermen å ‘male’ den nåværende bakgrunnsfargen. Et 1 kaller for den nåværende forgrunnsfargen. Selvsagt er det mer komplisert i virkeligheten, men alt koker ned til en bit eller skillet mellom ulike farger av tilgrensende piksler som sammen danner et bilde. Det er basisprinsippet bak å «male» på en datamaskin.
Rastergrafikk ble først patentert av det amerikanske firmaet Texas Instruments i løpet av 1970-tallet og gjelder fortsatt.
Pseudoligota
Pseudoligota er en slekt av biller som hører til den store underfamilien småkortvinger (Aleocharinae) i familien kortvinger (Staphylinidae).
Utseende
Forholdsvis små (gjerne 1,5-3 millimeter lange), korte og brede, mørke kortvinger. Hodet er ganske bredt med runde, litt utstående fasettøyne. Føttene er fire-leddete.
Levevis
Disse små kortvingene er særlig knyttet til kjuker som vokser på trær, der de spiser andre insekter og midd. Kanskje spiser de også noe soppsporer. De flyr godt og fanges ofte i feller for flyvende insekter.
Utbredelse
Slekten er utbredt i Sørøst-Asia fra India og østover, også på Ny-Caledonia.
Joshua Millner
Joshua Kearney «Jerry» Millner (født 5. juli 1847 i Dublin, død 16. november 1931) var en britisk skytter som deltok i de olympiske leker 1908 i London.
Milner ble olympisk mester i skyting under OL 1908 i London. Han vant 1000 yards frigevær, han var da 61 år og fire dager og er en av de eldste som har vunnet en olympisk gullmedalje. Det var 49 deltakere fra åtte nasjoner og konkurransen ble avviklet 11. juli 1908.
Jan-Paul Brekke
Jan-Paul Brekke (født 1966) er en norsk sosiolog og forsker som har flyktninger og migrasjon som sine spesialområder. Han er ansatt som forsker ved Institutt for samfunnsforskning (ISF). Brekke er også aktiv innen teatersport og var fast deltaker i humorprogrammet Løvebakken på NRK.
Forskning
Brekke ble cand.polit. ved Universitetet i Oslo i 1994. Hovedfagsoppgaven hadde tittelen Frivillighet og lokalsamfunn: en studie av to frivillighetssentralers omgivelser. I 2001 tok han en doktorgrad norsk flyktningepolitikk. Avhandlingen hadde tittelen Velkommen og farvel?: midlertidig beskyttelse for flyktninger i Norge.
Han har vært tilknyttet Institutt for samfunnsforskning (ISF) siden 1992; Han startet som vitenskapelig assistent 1992–1995, var stipendiat 1995–2001 og forsker siden 2001. Hans arbeid ved ISF har vært avbrutt av et opphold som forskningssjef hos Ipsos MMI 2014–2016. I stipendiatperioden var han også gjesteforsker ved Universidade Aberta i Lisboa, Portugal 1997–2000.
Brekke har forsket mest på tema knyttet til flyktinger, migrasjon, asylpolitikk og integrasjon. Han har også studert spørsmål knyttet til sivilsamfunnet og frivillige organisasjoner. Det siste bidraget innenfor dette området tar for seg utfordringene som snowboardkulturen utgjør for den mer tradisjonelt organiserte idretten. Han har også vært opptatt av etnometodologi og hvordan mennesker håndterer møter ansikt til ansikt. Samfunnsvitenskapelig metode er også en del av hans interessefelt og her har han blant annet studert bruken av fotografier som en del av feltarbeid og utfordringer ved bruk av tolk under kvalitative intervjuer.
Teater og TV
Brekke har vært aktiv innen teatersport siden starten av 1990-årene. Sammen med Harald Eia, Thorbjørn Harr og Helén Vikstvedt har han blitt nordisk mester og flere ganger Norgesmester i teatersport. Han er medlem av gruppen Teatersport Oslo.
Mercator Cooper
Mercator Cooper (født 29. september 1803 i Sag Harbor i New York, død våren 1872 i Barranquilla i Colombia) var en skipskaptein som har blitt kreditert som den første amerikaner som besøkte Tokyo og den første som gjennomførte en ilandstigning på det østantarktiske fastlandet. Begge hendelser foregikk på sel- og hvalfangstekspedisjoner ut fra hans fødeby på Long Island.