cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Gabon under Sommer-OL for ungdom 2010
Gabon deltok under Sommer-OL for ungdom 2010 fra 14. til 26. august 2010 i Singapore. Troppen bestod av to utøvere.
Kaare T. Pettersen
Publikasjoner
Pettersen, Kaare Torgny (2001). ''Veier til selvforståelse. Noen grunnlagsproblemer i sosialt arbeid''. HiO-hovedfagsrapport 2001: 4. 123 sider.
Pettersen, Kaare Torgny (2000). Platons Sannhetslære. Sandefjord: Epos forlag Oversettelse fra tysk til norsk av Heidegger, Martin, Plantons Lehre von der Wahrheit, i Gesmtausgabe bind 9, Wegmarken s. 203-238, med tillatelse fra Vittoria Klostermann Forlag. Denne kommenterte oversettelsen, med mine fotnoter og etterord, er på 96 sider.
Pettersen, Kaare Torgny (1999). Forord. I Lundstøl, John, ''I Øyeblikket. Antropologiske refleksjoner. ''HiO-rapport 1999: 3, side 4-8.
Pettersen, Kaare Torgny (1998). Rapport om videomarkedet i Sandefjord. Oppdragsgiver: Sandefjord kommune. 10 sider.
Pettersen, Kaare Torgny (1997). Rapport om videomarkedet i Sandefjord. Oppdragsgiver: Sandefjord kommune. 10 sider. I
Pettersen, Kaare Torgny (1996). Rapport om videomarkedet i Sandefjord. Oppdragsgiver: Sandefjord kommune. 10 sider.
Pettersen, Kaare Torgny (1994). ''Rapport om videomarkedet i Sandefjord. ''Oppdragsgiver: Sandefjord kommune. 10 sider.
Pettersen, Kaare Torgny (1993). Rapport om videomarkedet i Sandefjord. Oppdragsgiver: Sandefjord kommune. 10 sider.
Pettersen, Kaare Torgny (1992). Rapport om videomarkedet i Sandefjord. Oppdragsgiver: Sandefjord kommune. 10 sider.
Pettersen, Kaare Torgny (1992) For farlig å forske på barnemishandling? Barneblikket. Tidsskrift for Barn i våre hjerter. 2: 14-15, 2 sider.
Pettersen, Kaare Torgny (1991). Voldsprogrammer som regnes som mindre skadelig og de som regnes som særlige farlige for barn. ''Sinnets Helse. ''Temahefte 132, Barn og TV på godt og vondt. Mental Barnehjelp. Side 20. 1 side.
Pettersen, Kaare Torgny (1991) ''Rapport om videomarkedet i Sandefjord. ''Oppdragsgiver: Sandefjord kommune. 10 sider.
Pettersen, Kaare Torgny (1991). ''Parabolbarn - og andre mediebarn. Rapport fra en medieundersøkelse blant 1000 skoleelever i Vestfold.'' Oslo: Redd Barna. 32 sider.
Pettersen, Kaare Torgny (1991). Rapport om et europeisk register for savnede barn (etter mønster fra National Center for missing and expoited children i USA). Oppdrags giver Redd Barna Norge. 20 sider.
Pettersen, Kaare Torgny (1991). Barnevernet: Venn eller fiende? Kvinnejournalen, Tidsskrift for Kvinnefronten i Norge 2: 7, 1 sider.
Pettersen, Kaare Torgny (1990). Rapport om videomarkedet i Sandefjord kommune. Oppdragsgiver. Sandefjord kommune. 10 sider.
Pettersen, Kaare Torgny (1990). Rapport om videomarkedet i Bø kommune, Telemark. Oppdragsgiver: Bø kommune. 10 sider.
Pettersen, Kaare Torgny (1990). Rapport om seksuelle overgrep i Sandefjord kommune. Oppdragsgiver: Sandefjord kommune. 30 sider.
Pettersen, Kaare Torgny (1990). Felttog mot videovold. Sosionomen. Tidsskrift for Norsk Sosionomforening. 2: 1-5, 5 sider.
Pettersen, Kaare Torgny (1990). Rapport om Barnepornografi. Justisdepartementet. 116 sider.
Pettersen, Kaare Torgny (1990) Diagnose: Videoskade. Helsenytt for alle. Tidsskrift for Nasjonalforeningen for Folkehelsen 6: 2-5, 4 sider.
Pettersen, Kaare Torgny (1989). Videovold. Folkehelsen. Tidsskrift for Norske Kvinners Sanitetsforening. 2: 4-6, 3 sider.
Pettersen, Kaare Torgny Pettersen (1989). Film og video som påvirkningsfaktorer. Prismet. Pedagogisk tidsskrift. 7: 257-259. 3 sider.
Pettersen, Kaare Torgny (1988). Rapport om videomarkedet i Tønsberg kommune. Oppdragsgiver: Tønsberg kommune. 20 sider.
Pettersen, Kaare Torgny (1985). ''Rapport vedrørende utleie av ulovlige videofilmer i Sandefjord. ''Sandefjord kommune: Bystyret. 20 sider.
Pettersen, Kaare Torgny (1984). Helse- og sosialplan for perioden 1984-1988. Tromøy kommune. 33 sider.
Pettersen, Kaare Torgny (1984). ''Rapport om Kystfraktprosjektet i Sandefjord fra Stiftelsen Kystfrakt. ''11 sider.
Pettersen, Kaare Torgny (1983). Rapport om sysselsetningstiltak for unge arbeidsledige i Sandefjord kommune. Sandefjord kommune: Rådmannen. 27 sider.
Pettersen, Kaare Torgny (1983). Rapport om videomarkedet i Sandefjord. Sandefjord kommune: Barnevernsnemnda. 16 sider.
Pettersen, Kaare Torgny (1983). ''Rapport vedrørende en systematisk gjennomgang av 46 videofilmer, leid hos ulike forhandlere i Sandefjord. '' Sandefjord kommune: Barnevernsnemnda. 49 sider.
Alkoholabstinens
Alkoholabstinens er det sett av symptomer som kan ses når en person reduserer eller kutter ut alkoholforbruk etter lengre perioder med stort alkoholinntak. Overdrevet misbruk av alkohol fører til toleranse og fysisk avhengighet. Abstinens skyldes i hovedsak at det sentrale nervesystemet er i en hyper-eksitabel tilstand. Alkoholabstinens kan være dødelig sammen med abstinens fra andre sedativer eller hypnotika som barbiturater og benzodiazepiner gjennom direkte glutamat excito-toksisitet. Det kan også være dødelig sammen med opioid-abstinens, som kan være fatalt ved forhøyet puls og blodtrykk sammen med elektrolytt-ubalanse og underernæring. Abstinens kan inkludere kramper og delirium tremens, og kan føre til eksito-nevrotoksisitet.
Bakgrunn
Sedativer/hypnotika som alkohol er godt kjent for sin tilbøyelighet til å indusere fysiologisk avhengighet. Alkoholabstinens oppstår som et resultat av tilvenning som følge av kronisk eksponering for alkohol. Et abstinenssyndrom oppstår ved fallende alkoholnivåer i blodet. Dette kan lindres ved ny tilførsel av alkohol eller et krysstolerant legemiddel. Alkoholabstinens kjennetegnes av nevropsykiatrisk eksitabilitet og autonome forstyrrelser man ser ved andre sedative-hypnotiske legemidler. Avhengighet av andre sedativer/hypnotika øker alvorlighetsgraden av abstinenssymptomer.
Symptomer og tegn
Alvorlighetsgraden av alkoholabstinens kan variere fra milde symptomer som lette søvnforstyrrelser og mild angst til svært alvorlig og livstruende symptomer. Alvorlige abstinenssymptomer inkluderer delir, særlig visuelle hallusinasjoner i alvorlige tilfeller og kramper (som kan føre til død). Alvorlighetsgraden av alkoholabstinens avhenger av forskjellige faktorer, inkludert alder, genetikk, og viktigst, grad av alkoholinntak og hvor lenge den enkelte har vært misbruker av alkohol og antall tidligere avrusninger. Følgende symptomer kan være assosiert med alkoholabstinens:
Langvarig abstinens
En langvarig alkoholabstinens forekommer hos mange alkoholikere der abstinenssymptomer fortsetter utover det akutte abstinensstadiet, men symptomene er vanligvis på et subakutt intensitetsnivå og gradvis avtagende over tid. Dette syndromet er også noen ganger kalt postakutt abstinenssyndrom. Noen abstinenssymptomer kan vedvare i minst ett år etter seponering av alkohol. Symptomer kan inkludere et sug etter alkohol, manglende evne til å føle glede av normalt hyggelige ting (også kjent som anhedoni), uklar persepsjon, språkvansker, forvirring, kvalme og oppkast eller hodepine. Søvnløshet (insomni) er også et vanlig symptom ved langvarig abstinens som vedvarer etter den akutte fasen. Søvnløshet er også funnet å påvirke tilbakefallsrate. Studier har funnet at magnesium eller trazodon kan være nyttig i behandling av søvnløshet ved langvarig alkoholabstinens. Søvnløshet kan være vanskelig å behandle hos alkoholikere fordi mange av de tradisjonelle sovemidlene (for eksempel benzodiazepiner og barbiturater) virker via en GABAEnreseptormekanisme og er krysstolerant med alkohol. Trazodon er imidlertid ikke krysstolerant med alkohol. Den akutte fasen av alkoholabstinens kan også noen ganger være langvarig. Langvarig delirium tremens har blitt rapportert i medisinsk litteratur som et mulig, men uvanlig trekk ved alkoholabstinens.
Patofysiologi
Kronisk bruk av alkohol fører til endringer i hjernens kjemi, spesielt i GABA-systemet. Ulike tilpasninger skjer som for eksempel endringer i genuttrykk og nedregulering av GABAA-reseptorer. Under akutt alkoholabstinens oppstår også forandringer som oppregulering av GABA A-reseptorer som inneholder alpha4, og nedregulering av GABA A-reseptorer som inneholder alpha1 og alpha3. Nevrokjemiske endringer som oppstår under alkoholabstinens, kan minimeres med legemidler som brukes for akutt avrusning. Med avholdenhet fra alkohol og krysstolerante legemidler vender disse nevrokjemiske endringene gradvis tilbake mot normalverdier. Endringer i NMDA-systemet oppstår også som et resultat av gjentatt alkoholrus, og er involvert i hyper-eksitabilitet av det sentrale nervesystemet under alkoholabstinens. Homocystein-nivåer som er forhøyet ved kronisk alkoholinntak øker ytterligere i løpet av abstinenstilstanden og kan føre til "eksito-nevrotoksisitet". Endringer i EKG, spesielt en økning i QT-intervall, og EEG-abnormiteter kan oppstå under tidlig abstinens.
Kindling
Kindling er fenomenet der gjentatte alkoholavrusninger fører til økt grad av abstinenssymptomer. For eksempel vil kanskje stordrikkere i utgangspunktet ikke oppleve noen abstinenssymptomer, men for hver periode med gjenopptagelse av drikking, etterfulgt av avholdenhet, vil abstinenssymptomer intensiveres, og de kan til slutt føre til delirium tremens med krampeanfall. Alkoholikere som opplever krampeanfall under avrusning på sykehus, er funnet å ha mye større sannsynlighet for å ha opplevd flere tidligere avrusninger fra alkohol enn alkoholikere som ikke hadde kramper, og de har større sannsynlighet for ha en mer medisinsk komplisert alkoholabstinens. Kindling kan føre til komplikasjoner og kan øke risikoen for tilbakefall, alkoholrelaterte hjerneskader og kognitiv svikt. Kronisk alkoholmisbruk og "kindling" etter flere avrusninger kan føre til permanente endringer i GABAA-reseptorer.
Mekanismen bak kindling er sensitivisering av noen systemer og desensitivisering av andre systemer, noe som fører til økt nevrokjemisk ubalanse. Dette fører i sin tur til mer dyptgripende abstinenssymptomer som angst, kramper og nevrotoksisitet.
Overstadig drikking er assosiert med økt impulsivitet, svekkelser i spatial arbeidshukommelse og svekket emosjonell læring. Gjentatte perioder med akutt rus etterfulgt av akutt avrusning, har dyptgripende virkninger på hjernen og er assosiert med økt risiko for krampeanfall og kognitiv svikt. Dermed synes akutt abstinens å være den viktigste årsaksfaktoren for skade på, eller svekkelse av hjernefunksjonen. De hjerneområdene som er mest følsomme for skade fra overstadig drikking er amygdala og prefrontal cortex.
Folk i ungdomsårene som opplever flere avrusninger etter overstadig drikking, viser svekkelser av langsiktig verbal hukommelse. Alkoholikere som har hatt to eller flere avrusninger, viser mer kognitiv dysfunksjon i frontallappen enn alkoholikere som har opplevd én eller ingen tidligere avrusninger. Kindling av nerveceller er den antatte årsaken til abstinensrelaterte kognitive skader. Kindling fra flere avrusninger fører til opphoping av tilvennings-endringer. Kindling kan også være grunnen til kognitive skader sett hos stordrikkere.
Behandling
Behandling av alkoholabstinens kan utføres med ulike farmasøytiske medisiner, deriblant barbiturater og klonidin. Enkelte vitaminer er også en viktig del av håndteringen av alkoholabstinens.
Benzodiazepiner, som diazepam eller lorazepam, er det mest brukte stoffet for behandling av alkoholabstinens, og er generelt trygt og effektivt i å undertrykke alkoholabstinenssymptomer. Klordiazepoksid og diazepam er de benzodiazepiner som er mest brukte ved alkoholavgiftning. Benzodiazepiner kan være livreddende spesielt hvis delirium tremens opptrer under alkoholabstinens. Benzodiazepiner bør kun brukes kortvarig av alkoholikere som ikke allerede er avhengige av benzodiazepiner, siden benzodiazepiner er krysstolerante med etanol, og det er fare for å erstatte alkoholavhengighet med benzodiazepinavhengighet, eller enda verre: legge til en ekstra avhengighet. Videre forstyrret GABA benzodiazepinreseptor-funksjon er en del av alkoholavhengighet, og langvarig benzodiazepintilførsel kan hindre full tilfriskning fra alkoholinduserte psykiske effekter. Benzodiazepiner øker suget etter alkohol hos problemdrikkere, og de øker volumet av alkohol som drikkes. Kombinasjonen av benzodiazepiner og alkohol kan forsterke de negative psykologiske virkningene av hverandre, og kan forårsake økt depressiv effekt på humør og øke suicidale handlinger. Bruk av benzodiazepiner er generelt kontraindisert ved alkoholavhengighet bortsett fra ved behandling av alvorlige alkoholabstinenssymptomer.
Antipsykotiske midler, for eksempel haloperidol, brukes noen ganger for alkoholabstinens som et tillegg til førstelinje-tiltak som for eksempel benzodiazepiner for å kontrollere agitasjon eller psykose. Antipsykotika kan potensielt forverre alkoholabstinenssymptomer (eller andre CNS-beroligende abstinensentilstander) siden de senker terskelen for kramper og kan forverre abstinenseffekter. Klozapin, olanzapin eller fentiaziner i lave konsentrasjoner (f.eks. klorpromazin) er spesielt risikofylt, dersom de brukes, ekstrem forsiktighet er påkrevd
Baklofen har vist seg å være like effektiv som diazepam ved ukomplisert alkoholabstinens.
Barbiturater er mer effektive enn diazepam i behandlingen av alvorlige alkoholabstinenssymptomer som delirium tremens, og like effektive ved mildere tilfeller av alkoholabstinens.
Klonidin har vist overlegne kliniske effekter på undertrykkelse av alkoholabstinenssymptomer i en sammenligningsstudie med benzodiazepinet klordiazepoksid.
Alkohol (etanol) i seg selv i lave doser har vist seg å være overlegen klordiazepoksid i avrusning av alkoholavhengige pasienter. Lav dose etanol som et middel til avvenning av alkoholikere fra alkohol ble funnet å gi mindre alvorlige søvnforstyrrelser ved abstinens. Lavdose etanol er funnet å redusere behandlingstiden, forbedre frafallet fra 20 % ned til 7 % og øke retensjon i behandlingssentre med en økt rate av alkoholikere som møter opp på rusklinikker etter avrusning.
Flumazenil, som har vist seg lovende i behandlingen av benzodiazepinabstinens, har også i en forskningsstudie vist effekt i å redusere angstrelaterte symptomer ved alkoholabstinens.
Trazodon har vist effekt i behandling av alkoholabstinens. Det kan ha spesiell nytte ved abstinenssymptomer, spesielt søvnløshet som vedvarer utover den akutte fasen av abstinens.
Magnesium synes å være effektivt i behandlingen av alkoholabstinensrelaterte hjertearytmier. Det er ineffektivt i å kontrollere andre symptomer av alkoholabstinens.
Den profylaktiske administrasjonen av tiamin intravenøst anbefales før man starter med karbohydratholdige væsker eller mat. Alkoholikere mangler ofte ulike næringsstoffer, og dette kan forårsake alvorlige komplikasjoner under alkoholabstinens, slik som utvikling av Wernickes syndrom. De viktigste vitaminene ved alkoholabstinens er tiamin og folsyre. For å forhindre Wernickes syndrom bør alkoholikere gis et multivitaminpreparat med tilstrekkelige mengder tiamin og folsyre. Vitaminer bør alltid gis før glukose administreres, ellers kan Wernickes syndrom bli fremskyndet.
Forebygging av hjerneskade
Det har blitt foreslått at hjerneskader som følge av alkoholabstinens kan forebygges ved administrering av NMDA-antagonister, kalsium-antagonister og glukokortikoid antagonister.
Stoffer som svekker tilfriskning
Fortsatt bruk av benzodiazepiner kan svekke tilfriskning fra psykomotorisk og kognitiv svekkelse forårsaket av alkoholbruk. Røyking kan forsinke eller forstyrre tilfriskning av nervebaner i hjernen til alkoholikere under avvenning.
Raith Rovers FC
Raith Rovers Football Club er en skotsk fotballklubb fra byen Kirkcaldy i Fife. Klubbens hjemmebane er Stark's Park. Raith Rovers er kjent for å være favorittlaget til statsminister Gordon Brown, som vokste opp i Kirkcaldy.
Raith er et sted vest for Kirkcaldy, der slaget ved Raith ble utkjempet i 596. Navnet Raith er mye brukt i regionen, men Raith er ingen by. BBC TVs sportsprogramleder Sam Leitch tabbet seg ut etter en Raith Rovers-seier i 1960, da han sa at klubbens tilhengere ville «danse i gatene i Raith i kveld».
Historie
Raith Rovers ble stiftet i 1883. I 1891/1892-sesongen var de med i Midland League, men fortsatte deretter utenfor seriespill fram til 1901, da de ble med i Northern League. Året etter ble de valgt inn i Scottish Football League (Division 2). Klubben vant 2. divisjon i 1908, men ble ikke valgt inn i 1. divisjon. Etter 2.-plass de to neste sesongene ble klubben valgt inn i øverste divisjon i 1910. I 1913 spilte Raith Rovers sin første og hittil eneste FA-cup-finale, da de tapte 0-2 for Falkirk.
Radiometer
Et radiometer er et måleinstrument som måler strålingsintensitet eller effekten i elektromagnetisk stråling. De benyttes først og fremst for å måle infrarødt lys, for eksempel i miljøsatellitter.
Raith Rovers FC
Historie
I motsetning til engelske The Football League holdt ligaen i Skottland det gående gjennom 1. verdenskrig (dog med bare én divisjon). Men klubbenes økonomi var dårlig i krigsårene, og i 1917 ble Raith Rovers, Aberdeen og Dundee bedt om å trekke seg fra ligaen for å begrense reisekostnadene til de andre klubbene. Alle tre klubbene kom med igjen i 1919.
Raith Rovers' beste sesong i ligaen var 1921/1922-sesongen, da de ble nummer tre i 1. divisjon. Klubben klarte imidlertid ikke å holde seg i toppsjiktet, og rykket ned i 1926. De neste tiårene ble det flere opp- og nedrykk. Da ligaen ble omstrukturert i 1975, rykket Raith ned i den nye Second Division (nivå tre). I 1993 rykket klubben opp i øverste divisjon igjen, for første gang siden 1970. To år etter vant Raith Rovers den skotske ligacupen, og fikk dermed spille i UEFA-cupen for første gang. De ble slått ut av Bayern München, som til slutt vant UEFA-cupen 1995/96. Raith Rovers rykket ned fra øverste divisjon for siste gang så langt i 1997.
Radiometer
Spesielt kjent er Crookes-radiometeret, en spindel i en glassballong som roterer når lys faller på vingene. Vingene er reflekterende på den ene siden og sorte på den andre siden. Iblant sies det at radiometeret roterer på grunn av strålingstrykk. Det er imidlertid ikke riktig, ettersom spindelen ikke roterer i totalt vakuum.
Anipocregyes
Anipocregyes er en slekt av biller som tilhører den artsrike underfamilien Lamiinae i familien trebukker (Cerambycidae).
Kostas Filippidis
Kostas Filippidis (gresk: Κώστας Φιλιππίδης; født 26. november 1986 i Athen) er en gresk stavhopper. Han tente OL-ilden ved sommer-OL 2004, og etter at han ble tatt for doping i 2007 ble han utestengt fram til februar 2009. Hans fremste medalje til nå er gull ved Middelhavslekene 2005, men han har også en fjerdeplass fra VM i friidrett innendørs 2010.
Anipocregyes
Utseende
Middelsstore, kraftige, gråbrune trebukker. Kroppsformen er kort og plump, beina nokså korte og kraftige. Antennene hos hannene er noe lengre enn kroppen. Pronotum er tønneformet uten tenner på sidene. Dekkvingene er parallellsidige med avrundet rettvinklede "skuldre".
Kostas Filippidis
Junior
Filippidis har flere gode plasseringer som junior. Han kom på 4.-plass ved Ungdoms-VM 2003 i Sherbrooke. Året etter kom han på 4.-plass ved Junior-VM i Grosseto, og i 2005 fikk han sølv ved junior-EM i Kaunas.
Anipocregyes
Levevis
Disse billene har larver som lever i død ved av løvtrær, ofte like under barken.
Utbredelse
Slekten er utbredt i Sørøst-Asia (Laos og Sumatra).
Kostas Filippidis
Senior
Hans første store internasjonale stevne var EM i friidrett innendørs 2005 i Madrid. Her greide han 5,60 i kvalifiseringen, og hadde tre riv på 5,70. Dette holdt ikke til plass i finalen. Deretter vant han gull ved Middelhavslekene 2005 i Almería i Spania. Senere på året deltok han også i VM i friidrett 2005 i Helsingfors, der han kom på delt 6.-plass i sin kvalifiseringsgruppe, og heller ikke her kom han til finalen. Året etter deltok han ved EM i friidrett 2006 i Göteborg, der han kom på 26.-plass av 27 utøvere i kvalifiseringen, og ikke deltok i finalen. 5,35 ble hans beste hopp.
Den 16. juni 2007, ved det greske mesterskapet i friidrett, avga han en positiv dopingprøve. Han testet positiv på etilefrin, og ble fradømt retten til å konkurrere fram til 15. juni 2009. Han søkte imidlertid om å få utestenelsen avkortet, og fikk lov å konkurrere igjen fra 16. februar 2009.
Etter utestengelsen deltok han ved Lag-EM i friidrett 2009 i Leiria, der han kom på 4.-plass. Ved VM i friidrett 2009 i Berlin i august greide han bare 5,55, og kom ikke til finalen. I september greide han 6.-plass ved World Athletics Final.
I 2010 greide han ny gresk innendørsrekord på 5,70, og ved VM i friidrett innendørs 2010 kom han på 4.-plass, med samme høyde som Alexander Straub som tok bronsen. I juli deltok han ved EM i friidrett 2010, der han greide 5,40, men dette holdt ikke til finaleplass.
I 2011 greide han 5,61 da han deltok ved EM i friidrett innendørs i Paris. Dette holdt til 5.-plass i finalen, der franske Renaud Lavillenie vant gullet. Senere på høsten hoppet han 5,75 ved VM i friidrett 2011 i Daegu, som var en tangering av den greske rekorden, og holdt til 6.-plass.
Storfyrstedømmet Litauen
Storfyrstedømmet Litauen (litauisk: Lietuvos Didžioji Kunigaikštystė, belarusisk: Вялі́кае Кня́ства Літо́ўскае (ВКЛ), ukrainsk: Велике Князівство Литовське (ВКЛ), polsk: Wielkie Księstwo Litewskie rutensk: Великое князство Литовъское) var en østeuropeisk stat som eksisterte fra 1200- til 1500-tallet.
Storfyrstedømmet ble grunnlagt av hedenske, baltiske litauere på første halvdel av 1200-tallet, og kom snart til å omfatte det tradisjonelle litauiske området samtidig som det la under seg store områder av det tidligere Kiev-riket. Derved dekket det i dets storhetstid på 1400-tallet det geografiske området til dagens Litauen, Belarus, Ukraina, Transnistria og delvis Polen og Russland. Ved Krevo-unionen i 1386 ble Storfyrstedømmet Litauen tilknyttet Kongedømmet Polen under Vladislav II Jagello ved en personalunion. Fra Lublin-unionen i 1569 var Storfyrstedømmet Litauen en integrert del av Polen-Litauen (med separate lover, en hær og statskasse) til den siste delingen av denne staten i 1795.
Life on the Refrigerator Door
Life on the Refrigerator Door: Notes Between a Mother and Daughter, a novel, utgitt på svensk som Livet på en kylskåpsdörr, er en roman av den britiske forfatteren Alice Kuipers. Romanen ble utgitt i 2007 på forlaget Pan Macmillan. Romanen er utgitt/planlegges utgitt i 21 land.
Boka skildrer forholdet mellom ei 15 år gammel jente kalt Claire og moren og effektene brystkreft kan ha på forholdet mellom mor og datter. Handlingen foregår over ni månender og fortelles utelukkende ved hjelp av lapper som Claire og moren henger på kjøleskapsdøra.
Forelesning
En forelesning er en undervisningsform som er vanlig ved universiteter og høyskoler. Studentene sitter i en sal (såkalt auditorium) og hører på en foreleser (f.eks. professor eller lektor), som snakker om et faglig tema relatert til et gitt studium. Forelesningen kan også inneholde fremvisninger via projektor eller overhead.
Dag Skogheim
Dag Skogheim (født 17. mai 1928 i Sømna, død 4. desember 2015 i Levanger) var en norsk lærer, forfatter og kulturarbeider.
Rennsteigtunnelen
Rennsteigtunnelen er en 7 916 meter lang veitunnel i Thüringen. Den er Tysklands lengste veitunnel, og den fjerde lengste veitunnelen med to løp i Europa. Tunnelen er en del av Bundesautobahn 71 (A 71) mellom Gräfenroda og Oberhof. Den ble åpnet 5. juli 2003 av forbundskansler Gerhard Schröder. Byggekostnaden kom på omtrent 200 millioner euro.
Dag Skogheim
Liv
Dag Skogheim vokste opp i Brønnøysund i en familie på fem. Hans foreldre var lærer og offiser Halvdan Marius Pettersen Skogheim (1901–1974) og husmor Edel Markussen (1906–1993). I familien stod fortellertradisjonene sterkt, og han fikk tidlig høre gamle sagn og folketoner.
Health Action Process Approach
Motivasjonsfasen er en prosess der et individ former en intensjon om enten å oppta forholdsregler eller endre risikobetont atferd til fordel for det motsatte. Den påfølgende handlingsfasen dekker prosesser for å omsette intensjonen til faktisk atferdsendring, som består av å initiere og vedlikeholde ny atferd og gjenvinning av intendert atferd etter tilbakefall. Den følgende beskrivelsen av modellen gir et sammendrag over de grunnleggende teoretiske elementer og antagelser i HAPA-modellen.
Dag Skogheim
Liv
Under krigen ble familiens hjem, Skogheim, rekvirert av okkupasjonsmakten, og hans far ble i to omganger fengslet og sendt til Falstad fangeleir. I 1943 ble han som fjortenåring diagnostisert med lungetuberkulose. Den første tiden lå han isolert på et rom hjemme, og senere ble han innlagt på ulike tuberkuloseinstitusjoner. Han var innlagt først på Vensmoen Sanatorium i Saltdal, deretter Helseheimen i Namsos og siden til Grefsen folkesanatorium. Han gjennomgikk de fleste av den tidens behandlingsmetoder; liggekur, blåsebehandling og den såkalte «storoperasjonen». Mens han var innlagt på Vensmoen, kom han i kontakt med gruvearbeidere som hadde arbeidet på de store anleggene i landsdelen – blant annet i Sulitjelma. Gjennom dem fikk han innsikt i disse arbeidernes kamp for bedre arbeidsforhold og levekår i arbeiderbrakker.
Health Action Process Approach
Motivasjonsfasen
Motivasjonsfasen i HAPA er karakterisert av økende riskobevissthet («risk perception»), forventede positive gevinster («outcome expectancies») og oppfattet mestringstro («self-efficacy») som leder til det å formulere en målsetning/intensjon (se venstre del av figuren).
Dag Skogheim
Liv
Mellom 1961 og 1972 arbeidet han som lærer i realskole og ungdomsskole i Ålesund, Rendalen og Asker. I Asker jobbet han fram en alternativ livssynsundervisning for de elevene som hadde bedt seg fritatt fra kristendomsundervisningen. Dette arbeidet ble senere grunnlaget for livssynsfaget som ble innført som alternativ til kristendomsfaget på landsbasis.
Health Action Process Approach
Motivasjonsfasen
Selv om disse selvbildene («self beliefs») vanligvis blir behandlet som urelaterte prediktorer, kan det være midlertidige sammenhenger og årsakssammenhenger mellom disse. Et minimumsnivå av trussel eller bekymring må eksistere før et individ begynner å overveie de mulige gevinstene av å gå til handling og fundere på om de har kompetanse og dyktighet til å utføre handlingene. I motivasjonsprosessen vil et individs tro på de eventuelle positive elementene ved endret helseatferd påvirke målsettingen. Forskjellige positive og negative gevinster blir overveid og balansert. Dess mer man oppfattet positive gevinster som resultat av atferden endres, dess mer sannsynlig vil individet være tilbøyelig til å endre sin atferd.
Dag Skogheim
Forfatterskap
Skogheims første utgivelse var diktsamlingen …gagns menneske i 1970, hvor han tar et oppgjør med flere sider av norsk skolevesen. Fra 1972 arbeidet han som forfatter på heltid. Det litterære gjennombruddet fikk han med romanen Sulis, hvor handlingen er lagt til Sulitjelma og miljøet rundt gruve- og anleggsarbeidere på Nordkalotten.
Health Action Process Approach
Motivasjonsfasen
Imidlertid kan gevinstene også sees som forløpere til mestringstro, ettersom folk vanligvis gjør sine antagelser om positive gevinster som resultat av atferd før de overveier om de faktisk er i stand til endre atferden. En person som ikke tror på sin egen dyktighet til å gjennomføre ønsket endring, vil ofte mislykkes i å oppta, initiere og vedlikeholde den ønskede endringen. Mestringstro blir derfor sett på som den viktigste faktoren i motivasjonsfasen som kan forutsi endringer i atferd.
Dag Skogheim
Forfatterskap
Skogheim var kjent for å gjøre et grundig forarbeid til sine utgivelser. Han har intervjuet en mengde informanter om ulike tema, og sammenholdt opplysninger fra flere personer og annet arkivmateriale for å få fullstendig og nøyaktig oversikt over et tema eller en hendelse.
Health Action Process Approach
Motivasjonsfasen
Motivasjonsfasen avsluttes ved at det formuleres et konkret mål eller en intensjon om atferdsendring. En slik intensjon utgjør et individs motivasjon for å nå et mål i form av retning og intensitet. Uten klare mål/intensjoner er det lite sannsynlig at personen er i stand til endre den uønskede atferden. Følgelig er klare mål/intensjoner blant de beste prediktorene for etterfølgende atferd. Likevel, gode intensjoner vil ikke nødvendigvis garantere tilhørende handlinger. Mange forsøk på å slutte med helseskadelige vaner (for eksempel røyking) mislykkes tross gode intensjoner.
Dag Skogheim
Forfatterskap
Han valgte ofte å fortelle historien nedenfra – fra synsvinkelen til arbeideren, soldaten eller pasienten, og fikk på den måten en mer personlig framstilling av store og dramatiske hendelser i nordnorsk historie.
Health Action Process Approach
Handlingsfasen
Når et mål eller en intensjon om atferdsendring er formulert, må endringen planlegges, dette inkluderer hvordan atferdsendringen opprettholdes og hvordan tilbakefall håndteres. I denne fasen spiller selvregulering en kritisk rolle. Intensjonen må forvandles til detaljerte handlingsplaner om når, hvor og hvordan man skal utføre endringene i atferd. Den overordnede intensjonen kan brytes ned i delmål, men tilhørende planer. Antall og kvalitet/detaljnivå på planene vil være påvirket av mestringstro og erfaring fra eventuelle tidligere forsøk på å endre atferd. Å visualisere situasjoner/scenarier og bruke dette i planen kan styrke måloppnåelsen.
Dag Skogheim
Forfatterskap
Han har skrevet om tuberkulosens historie, dels med utgangspunkt i egen sykehistorie. Han holdt først sin egen sykdom skjult, men sto i 1982 frem i NRK radio med sin personlige historie. Skogheim ga ut flere bøker om tuberkulosen, alt fra fagstoff om sykdommens historie og de ulike behandlingsmetodene som har vært i bruk, til hans egne memoarer fra sin tid som pasient. Han utforsket og analyserte sykdommen også med tanke på de menneskelige og sosiale virkningene av den, og han så på hvilke kunstneriske ytringer som sykdommen er opphav til.
Health Action Process Approach
Handlingsfasen
Når endring av atferd er påbegynt, må selvregulerende kognisjoner aktiveres, og den nye atferden må beskyttes mot gamle vaner, situasjonelle barrierer og distraherende faktorer. Videre må nye rutiner innarbeides for å styrke nye helsefremmede vaner. En persons anstrengelse og standhaftighet i atferdsendring er sterkt beroende på personens mestringstro.
Dag Skogheim
Forfatterskap
Arbeiderbevegelsen og dens historie var et hovedtema i Skogheims forfatterskap. Han var opptatt av å belyse og løfte fram nordnorske arbeideres kamp for bedre arbeidsvilkår, og da særlig kvinnenes rolle i denne kampen. Temaet var gjenstand for både fiksjon- og fakta-bøker fra Skogheim. Han flettet også dokumentariske opplysninger inn i fiksjon i de skjønnlitterære utgivelsene.
Health Action Process Approach
Handlingsfasen
Å konsolidere et nytt atferdsmønster kan være vanskeligere enn forventet, da situasjonelle barrierer ofte oppstår. Personer med et optimistisk syn på sin mestringstro i vanskelige situasjoner vil lettere overkomme fristelser og hindringer, men tross alle gode intensjoner og anstrengelse i selvregulering, vil ofte helsebringende atferdsendringer resultere i et eller flere tilbakefall på veien mot å etablere varig endring. Personer med gode selv-reguleringsferdigheter og selvtillit til å mestre tilbakefall vil raskt kunne hente seg inn igjen når uforutsette vanskeligheter har oppstått, ellers kan det skje at man gir opp, og nye initiativ må tas til å gjenvinne ønsket atferdsendring.
Dag Skogheim
Forfatterskap
Andre verdenskrig i Nord-Norge engasjerte Skogheim sterkt, også som sosialt og kunstnerisk fenomen. Dette resulterte i både fagbøker og skjønnlitteratur. Foruten å dokumentere de nordlandske soldaters innsats i blant annet felttoget gjennom Nordland i 1940, tok han også for seg fiendene fra den gang. Gjennom sitt arbeid kom han i kontakt med mange av de sist gjenlevende av dem som deltok, både nordmenn og tidligere soldater fra tysk side.
Arkivmateriale
Skogheims donerte sine arkiver til flere institusjoner. Tuberkulosematerialet ble i stor grad overført til medisinutdanningen ved Universitetet i Tromsø, mens en del relevant materiale ble overført til Arbeiderbevegelsens arkiv. Arkiv i Nordland har hovedtyngden av hans innsamlede materiale, katalogen er tilgjengelig på Arkivportalen.
Skjønnlitteratur
• -gagns menneske – dikt (1970)
• Gå stille – tal sakte – noveller (1973)
• Hexhora – noveller (1978)
• Sulis – roman (1980)
• November -44 – roman (1984)
• Sølvhalsbåndet – roman (1986)
• Osten – roman (1992)
• Redd tyskeren! – ungdomsroman (1995)
• Erindringer om Thorvald – roman (2002)
• Sju mann – roman (2006)
Som redaktør
• Vi vil tænde – diktantologi (1975)
• Viser og vers fra anlegg til gruve – diktantologi (1976)
Faglitteratur (utvalg)
• Klassekamp under Nordlysflammer. Nordnorske arbeidere i kamp 1889-1918 (1973)
• Kvinner i nord-norsk arbeiderbevegelse: Ellisif Wessel (1977)
• ''"Blind-Fredrik" (1977)
• Kvinner i nord-norsk arbeiderbevegelse: Gitta Jønsson (1978)
• Kvinner i nord-norsk arbeiderbevegelse: Kathrine Bugge (1978)
• Alarm : krigen i Nordland 1940 (1984)
• Tre dager i mai (1988)
• Portretter av en fiende (1989)
• Fiender og mennesker : krig over Sør-Helgeland (1990)
• Torden i mars : Lofotraidet 1941 (1991) (sammen med Harry Westrheim og Bjørn Nilsen)
Albert Südekum
Albert Oskar Wilhelm Südekum (født 25. januar 1871 i Wolfenbüttel, død 18. februar 1944 i Berlin) var en tysk journalist og politiker (SPD).
Dag Skogheim
Faglitteratur (utvalg)
• Krigsalbum (1995)
Albert Südekum
Südekum var fra 14. november 1918 medlem av den provisoriske regjeringen (Rat der Volksbeauftragten) i Fristaten Preussen, hvor han var finansminister sammen med Hugo Simon. Den 4. januar 1919 ble han finansminister alene, og fra 25. mars 1919 til 29. mars 1920 var han finansminister i regjeringen til minister-president Paul Hirsch.
Dag Skogheim
Faglitteratur (utvalg)
• Med slukte lanterner (1998)
Albert Südekum
Bakgrunn
Albert Südekum begynte skolegangen på landsbyskolen i Weißenhasel (Hessen-Nassau), og fortsatte etter borgerskolen på herzoglich-braunschweigisches Gymnasium i Wolfenbüttel. Etter Abitur i 1891 studerte han nasjonaløkonomi og statsvitenskap ved universitetene i Geneve, München, Berlin og Kiel der han i 1893 1893 ble dr.filos.
Dag Skogheim
Faglitteratur (utvalg)
• Sanatorieliv (2001)
• Blod på hvit rose – erindringer (2012)
Som bidragsyter
• 43 nordmenn henrettet i Falstadskogen (1995)
Albert Südekum
Politiker
Han tilhørte fra 1900 den tyske riksdagen som representant for Nürnberg og var innen det sosialdemokratiske parti en av den revisjonistiske retningens ledende menn. Han nedla et utrettelig og fremgangsrikt arbeide for utviklingen av de tyske kommunale organisasjoner, blant annet som utgiver, fra 1901, av tidskriften «Kommunale Praxis» og som en av utgiverne av «Handwörterbuch der Kommunalwissenschaften«» og (fra 1908) av «Kommunales Jahrbuch».
Dag Skogheim
Som bidragsyter
• De røde Jærn – 7 foredrag fra Hamsundagene på Hamarøy 1996 (1997)
Albert Südekum
Politiker
Under første verdenskrig var Albert Südekum i nær samforstand med den tyske riksregjeringen avært aktiv for tysk propaganda blant sosialdemokrater i nøytrale utland, og foretok reiser til Italia, Romania og de nordiske land. I krigsårene var han stedfortredende ordførende i den tyske riksdagens hovedkomité og ble etter novemberrevolusjonen prøyssisk finansminister i 1919. I sine sosialistiske ministerkollegers øyne var han imidlertid ikke tilstrekkelig radikal og trakk seg derfor tilbake til privatlivet i begynnelsen av 1920.
Innflytelse i Sverige
Under første verdenskrig spilte Albert Südekum en viktig rolle for forfatterne av Aktivistboken, Gustaf Steffen, Otto Järte og Yngve Larsson, som plederte for en svensk inngripen på tysk side. Südekum besøkte også Sverige to ganger under krigen og publiserte en artikkel i tidsskriftet Det Nya Sverige.
Dag Skogheim
Som bidragsyter
• Hjertet hører sitt hjemlands toner Nordnorske stemmer (1997)
• Narvik - krigen - litteraturen Foredrag fra det regionlitterære seminaret i Narvik i 1998 (1999)
• Frisk luft og diett : Norske tuberkulosesanatorier Fortidsminneforeningen årbok (2000)
Cici Henriksen
Cici Henriksen (født 13. januar 1980) er en norsk skuespiller fra Sarpsborg.
Liv og virke
Henriksen utdannet seg til skuespiller ved Statens Teaterhøgskole i perioden 2002–2005.
Dag Skogheim
Priser og utmerkelser
• Nordlys/LOs 1. pris for dokumentarberetning, 1977
• Sarpsborgprisen 1982
Cici Henriksen
Liv og virke
Etter utdanningen begynte hun å jobbe på Trøndelag Teater, hvor hun debuterte i rollen som Ramborg i Kristin Lavransdatter. Senere har hun også vært med i en rekke andre roller ved teateret. I tillegg produserte Henriksen selv en forestillingen, Den elskede av Lisa Langseth, som hun også hadde rolle i. Stykkets handling var lagt til Trondheim, Sarpsborg og New York.
Fra 2016 spilte hun rollen som «Beate Krogstad» i Hotel Cæsar.
Hun vant Gammleng-prisen 2021 i klassen skuespiller.
Lamproclytus
Lamproclytus er en slekt av biller som tilhører den artsrike underfamilien Cerambycinae i familien trebukker (Cerambycidae).
Dag Skogheim
Priser og utmerkelser
• Glåmdalens kulturpris 1984
Lamproclytus
Utseende
Forholdsvis små, rødbrune og svarte trebukker. Artene minner overflatisk om maur. Antennene er tynne og mindre enn halvparten så lange som kroppen. Hodet er forholdsvis stort og bredt. Pronotum har rundede sider og er nærmest kuleformet sett ovenfra, innsnevret ved roten slik at det blir en "stilk" mellom pronotum og dekkvingene. Dekkvingene er jevnbrede, med et gult tverrbånd noe bak midten. Beina er middels lange.
Dag Skogheim
Priser og utmerkelser
• Nordland fylkes kulturpris 1991
• Nordisk grafisk forbunds kulturpris 1993
• Sverre Steen-prisen 2002
• Sømna kommunes kulturpris 2003
• Brønnøy kommunes kulturpris 2003
• Kongens fortjenstmedalje i gull 2008
• Det Kongelige Norske Videnskabers Selskabs minnemedalje i gull 2015
Mariner 1
Mariner 1 var den første romsonden i det amerikanske Mariner-programmet. Meningen var at romsonden skulle fly forbi planeten Venus, men romsonden feilet rett etter oppskytingen. Tekniske problemer forårsaket at radiokontakten mellom rakettrinnet og navgasjonssystemet på bakken ble brutt, dermed tok en feilprogrammert datamaskin i raketten over kontrollen og sendte den ut av kontroll. Mariner 1-ferden varte bare i 4 minutter og 53 sekunder før den ble skutt ned av sikkerhetsgrunner.
Cacodrotus
Cacodrotus er en slekt av biller som tilhører den artsrike underfamilien Cerambycinae i familien trebukker (Cerambycidae).
Utseende
Stenoderini er middelsstore, lange og tynne trebukker. Antennene er lange og tynne, pronotum forholdsvis smalt og tilsmalnende forover.
Utbredelse
Slekten er endemisk for New Zealand.
Systematisk inndeling
Slektslisten følger.
Mariner 2
Mariner 2 var den andre romsonden i det amerikanske Mariner-programmet. Romsonden ble skutt opp 27. august 1962, én måned etter at Mariner 1 feilet kort tid etter oppskytning. Mariner 2 ble den første romsonden som besøkte en annen planet enn jorden da den passerte planeten Venus 14. desember samme år.
Penda Faal
Penda Faal er en norsk skuespiller fra Stavanger.
Da Faal var yngre drev hun på med barneteater og det var barneteateret som førte Faal videre til Romerike Folkehøgskole. Etter folkehøgskole flyttet Faal til London og tok bachelor i skuespill ved Rose Bruford College. Siden teaterstykket «Jeppe på bjerget» ble oppført har Faal spilt i mange andre teateroppsetninger både i Norge og England.
Thaumatoconcha
Thaumatoconcha er en slekt innenfor Thaumatocyprididae, som igjen er en familie (med respektiv overfamilie) av underordenen Halocypridina av ordenen Halocyprida innenfor gruppen Myodocopa, en gruppe muslingkreps som er små krepsdyr. Gruppen har 30 - 60 anerkjente arter.
Gruppens arter har et sjette par med bein, mens Cladopina-artene ikke har et synlig sjette beinpar. Gruppens arter for øvrig mykt skall (carapax) på overkroppen (thorax) og lang ytter-gren (i stedet for lang inner-gren) på andre antenne-par. Antennen sitter på et feste som mangler den nebb-liknende utveksten (rostrum) som vi finner hos Myodocopida. Dessuten er 5. og 7. ledd av underkroppen annerledes enn hos Myodocopida. Individene er som regel meget små. Alle artene i gruppen lever i saltvann.
Taksonomisk plassering av gruppen
Taksonomien til muslingkrepsene er omstridt og inneholder vanskelig systamiserte grupper. Det er generelt omstridt å fin-inndele organismer taksonomisk. Skillene mellom de ulike gruppene av muslingkreps er usikre, og stort sett basert på morfologi snarere enn molekylær analyse. En moderne oppdatering som angis her, følger stort sett oppdelingen i Catalogue of Life:, mens detaljene, slektene og artene her følger WoRMS-databasen.
Arild Linneberg
Arild Linneberg (født den 26. januar 1952 i Oslo) er en norsk forfatter og professor i litteraturvitenskap ved Universitetet i Bergen. Han er dr.philos. fra samme institusjon. Linneberg har gitt ut flere essaysamlinger, skjønnlitteratur og faglitterære arbeider, og han har blant annet oversatt flere av Theodor Adorno sine verker fra tysk. Han har også vært litteraturkritiker, og arbeidet mye med forholdet mellom litteratur, lov og rett.
Hundreårsbølge
En hundreårsbølge er en statistisk beregnet bølgestørrelse. Den defineres som høyden på den største bølgen som i gjennomsnitt vil inntreffe en gang per hundre år for en gitt beliggenhet.
Sannsynligheten for at denne bølgehøyden oppnås minst en gang i løpet av hundre år er 63 %.
Hundreårsbølgene på norsk kontinentalsokkel er typisk 25m sør på sokkelen (ved Ekofisk), økende til om lag 29m ved Gullfaksfeltet og 31m på Haltenbanken. I Barentshavet er hundreårsbølgen i størrelsesorden 29m.
Størrelsen på hundreårsbølgen beregnes ut fra statistiske analyser av observasjoner av bølgehøyde eller data fra bølgemodeller (engelsk hindcast). Størrelsen vil variere etter geografisk beliggenhet, klima, årstid med mer. De vanligste statistiske metodene er
Når en skal tilpasse dataene til en gitt fordeling er det også flere anerkjente metoder. De mest vanlige kalles minste kvadraters metode (engelsk minimum least square), mest sannsynlige tilpasning (engelsk maximum likelihood estimate) og momentmetoden (engelsk method of moment).
Hundreårsbølgen brukes i ingeniørmiljøer i forbindelse med dimensjonering av skip, kaier, dammer og oljeplattformer.
Det kan også bli beregnet bølgehøyder for andre tidsperioder enn hundre år, for eksempel en tyveårsbølge, en femtiårsbølge eller endog titusenårsbølge.
I overført betydning blir uttrykket «hundreårsbølge» også benyttet om andre sjeldne og dramatiske begivenheter, som for eksempel uroen i finansmarkedene høsten 2008.
Se også
Havbølger
Bølgekam
CD4
CD4 (forkortelse for cluster of differentiation 4) er et glykoprotein uttrykt på overflaten av T-hjelperceller, regulatoriske T-celler, monocytter, makrofager og dendrittiske celler. Molekylet ble oppdaget på slutten av 1970-tallet og var opprinnelig kjent som leu-3 og T4 (etter OKT4 monoklonalt antistoff som reagerte med det), før det ble kalt CD4 i 1984. Hos mennesker er CD4-proteinet kodet av CD4-genet.
T-hjelpercellene er ofte beskrevet som CD4-positive celler, i kort CD4+. Dette står i kontrast til T-drepercellene som har glykoproteinet CD8 på membranoverflaten og derfor blir skildret som CD8+-celler.
HIV-1-viruset benytter CD4 som ankerpunkt når viruset skal komme seg inn i cellen.
Oscar Casanovas
Oscar Casanovas (født 15. mai 1914, død 1987) var en argentinsk bokser som deltok i de olympiske leker 1936 i Berlin.
Casanovas ble olympisk mester i boksing under OL 1936 i Berlin. Han vant gull i fjærvekt (57,2 kg), i finalen beseiret han sørafrikanske Charles Catterall. Det var 24 boksere fra 24 nasjoner som stilte i den tredje letteste vektklassen som ble avviklet i perioden 11. til 15. august 1936.
Bentsjordtinden
Bentsjordtinden (to topper på henholdsvis 1 168 og 1 096 meter over havet) er et fjell på sørsiden av Straumsfjorden i Tromsø kommune.
Fjellet er et populært fjell for fjellvandrere og skigåere og anses som middels utfordrende. Fjellet er synlig fra store deler av Tromsøya.
IPS
IPS kan vise til:
John Moyer
Moyer ble født og vokste opp i El Paso, Texas. Han spilte tidligere i hard rock-bandet The Union Underground, og før det var han bassist i bandet Soak, begge fra Texas.
Boussu
Boussu er en kommune i provinsen Hainaut i Belgia. Kommunen består av to delkommuner: Boussu og Hornu. I Hornu ligger det nå nedlagte gruvekomplekset Grand-Hornu som står på UNESCOs Verdensarvliste.
Verdensmesterskapet på ski, nordiske grener
FIS arrangerte i årene 1925–1927 Rendez vous-renn og i årene 1929–1935 ble det arrangert FIS-renn og fra 1937 ble disse rennene av FIS referert til som verdensmesterskap. Under FIS-kongressen i 1965 ble Rendez vous- og FIS-rennene gitt offisiell VM-status. På samme kongress ble det også besluttet at nordiske grener under vinter-OL fra og med Vinter-OL 1924 også skal ha status som verdensmesterskap. Ski-VM 1941 ble arrangert i Cortina d'Ampezzo i Italia 1.-10. februar 1941, men FIS fjernet arrangementets VM-status under kongressen i 1946 grunnet begrenset deltakelse. 2. verdenskrig pågikk og forhindret flere deltakere fra flere land fra å delta. Medaljene som ble utdelt under mesterskapet regnes ikke med i FIS' offisielle statistikker.
Skihopping
Kvinner Menn Miks
Kombinert
Kvinner Menn Miks
Medaljefordeling
Oppdatert per Ski-VM 2023 i Planica.
Medaljefordeling inkludert vinter-OL 1924–1980
''Oppdatert per Ski-VM 2023 i Planica
Medaljefordeling totalt
Ski-VM 1980, Ski-VM 1984 og nordiske grener under vinter-OL mellom 1924 og 1980.