cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Flood
Slektsvåpen
Seglene til Christopher Jørgensen (død 1711) og Peder Pedersen Flod (død 1727) har våpen med i skjoldet en fugl med kvist i nebbet og på hjelmens plass et hjerte med tre oppvoksende blomster.
Byremo
Fylkesvei 460 går gjennom tettstedet.
Det er en populær badestrand ved Byremo i nordenden av Øvre Øydnavatnet med nytt sanitæranlegg (2009).
Flood
Slektsvåpen
Fra ca 1810 har slekten brukt en engelsk slekt Floods våpenskjold som sitt slektsvåpen: I grønt en sparre fulgt av tre ulvehoder, alt sølv. Som hjelmtegn et gull løvehode.
I stedet for hjelm er brukt løvehodet oppvoksende fra en rangkrone. Slektsmedlemmer har også brukt griffhoder i stedet for ulvehodene og et griffhode i stedet for løvehodet.
Peder Jørgensen Flood (død 1832) brukte i sitt segl et våpen med i skjoldet en heraldisk venstrevendt fugl sittende på et pentagram og som hjelmtegn en sittende venstrevendt fugl. Dette er ikke kjent fra andre i slekten.
Motiv (musikk)
Muligheter til å bearbeide motiv
I romantisk musikk ble temaenes toner ofte fordelt vekselvis på over-, under-, og mellomstemmen slik at verken begrepene homofoni eller polyfoni dekker som beskrivelse av skrivemåten. Robert Schumann snakker om en innere Stimme (Humoreske op. 20), en slags imaginær melodi, rytmiske forskyvninger og harmoniske tvetydigheter gir i tillegg et moment av «romantisk tilsløring og fortryllelse»
I senromantikken lar Anton Bruckner motivet utvikle seg langsomt fra en «rudimentær motivkjerne». Først presenteres de vesentligste intervallene (3. symfoni). Denne framgangsmåten brukte Beethoven allerede i sin 9. symfoni.
Kasaragod (distrikt)
Kasaragod (malayalam: കാസര്‍ഗോഡ് ജില്ല ) er et distrikt i den indiske delstaten Kerala. Distriktets hovedstad er Kasaragod.
Demografi
Ved folketellingen i 2011 var det 1,302,600 innbyggere i distriktet, mot 1,204,078 i 2001. Den urbane befolkningen utgjør 38,78 % av befolkningen.
Barn i alderen 0 til 6 år utgjorde 11,46 % i 2011 mot 13,21 % i 2001. Antallet jenter i den alderen per tusen gutter er 960 i 2011 mot 959 i 2001.
Taluker
I Kerala er taluk det tredje administrative nivået, under staten og distriktene. Kasaragod distrikt har to taluker.
Arild Andersen (fotballspiller)
Arild Andersen (fodt 9. januar 1972) er en norsk tidligere fotballspiller. Ungdomsklubben var Sandviken. Han spilte venstreback/ forsvar og har spilt i Sandviken, Fyllingen, Sogndal fotball og FK Haugesund. Han er nå trener i Djerv 1919.
Bailong-heisen
Bailong-heisen (kinesisk: 百龙电影; oversatt Hundred Dragons Elevator) er en utendørs heis bygget på siden av en klippe i Wulingyuan-området i Zhangjiajie, Kina. Heisen er en dobbeltdekksheis i glass med en høyde på hele 326 meter.
Byggingen startet i 1999 og den ble åpnet for publikum i 2002. Etter som området ved Wulingyuan ble anerkjent som et verdensarvsted av UNESCO i 2002 har miljøeffektene av heisen vært gjenstand for debatt og kontrovers. Driften ble stoppet i 10 måneder i 2002–2003, angivelig på grunn av sikkerhetshensyn.
Bailong-heisen ble i 2015 anerkjent som verdens høyeste utendørs heis av Guinness World Records.
Kreis Delitzsch
Kreis Delitzsch var en Landkreis som eksisterte i Bezirk Leipzig i Den tyske demokratiske republikk (DDR) fra 1952 til 1990, med hovedsete i Delitzsch. Kretsen ble opprettet i 1952 fra deler som ble skilt ut av Landkreis Delitzsch (Provins Sachsen).
Etter Tysklands gjenforening fortsatte den å eksistere fra 1990 til 1994 innenfor Fristaten Sachsen. Den 1. august 1994 ble kretsen slått sammen med Landkreis Eilenburg til den nye kretsen Landkreis Delitzsch som eksisterte frem til 2008.
Byer og kommuner
Den 30. juni 1990 bestod kretsen av 40 kommuner, herunder 1 by.
Stat
En stat er en politisk enhet med styrende institusjoner og med suverenitet over et bestemt landområde. En stat innehar autoritet til å definere lover og regler som styrer folket i ett eller flere samfunn innenfor enheten. Den har indre og ytre suverenitet over et bestemt territorium som oftest er definert av folkeretten. Ifølge Max Webers innflytelsesrike definisjon har en stat monopol på legitim bruk av fysiske tvangsmidler. Dette følger av at staten inkluderer institusjoner som væpnede styrker, statsforvaltning (statsadministrasjon) eller statlig byråkrati, domstoler og politi.
I dagligtale brukes land, stat og nasjon ofte synonymt. Innen føderalstater brukes begrepet stat også om delstater, som ikke selv innehar suverenitet, men som er underordnet autoriteteten til en større føderal stat slik som tilfellet er i Tyskland og USA.
Selv om begrepet i vanlig bruk ofte omfatter alle former for offentlige organer og offentlig styre – historiske eller moderne – innehar det moderne statssystemet en rekke kjennetegn som først ble befestet i Vest-Europa fra begynnelsen av 1600-tallet. Siden slutten av 1800-tallet har hele verdens beboelige landområder vært oppdelt i stater. Før dette fantes det ganske store landområder som enten ikke var gjort krav på, ikke var befolket, eller var befolket av nomader som ikke hadde organisert seg i det vi i dag oppfatter som stater. Landområder som ikke ble oppfattet som befolket eller tilhørte noen annen stat ble omtalt som Terra nullius, og var i utgangspunktet fritt for enhver å tilegne seg. I dag finnes det mer enn 200 stater i verden og et stort flertall av dem er representert i De forente nasjoner, og det er ikke lenger noen Terra nullius på Jorden.
På slutten av 1900-tallet ledet en kombinasjon av utviklingstrekk som globalisering av verdensøkonomien, økt mobilitet av personer, varer og kapital og framvesten av mange internasjonale institusjoner til at staters handlingsfrihet ble endret, om ikke innskrenket. Likevel fortsetter stater å være de grunnleggende politiske enehetene i verden, slik de har vært det siden 1700-tallet. Staten blir derfor fortsatt ansett å være det mest sentrale begrepet i studiet av politikk, og begrepsdefinisjonen er fortsatt gjenstand for intens vitenskapelig debatt. Politiske sosiologer i tradisjonene til både Karl Marx og Max Weber foretrekker vanligvis en bred definisjon som retter oppmerksomheten mot maktapparatets rolle.
Begrepsavklaring
I dagligtale brukes ofte ordene «land», «nasjon» og «stat» som synonymer, men som definerte begreper skilles de fra hverandre:
En nasjonalstat er en stat bygd opp omkring en nasjon.
Folkerettslig definisjon
For at noe skal regnes som en stat i folkerettslig forstand må fire vilkår være oppfylt. For det første må staten ha et noenlunde fast avgrenset territorium. Dette kan være fastlagt gjennom grensetraktater med tilgrensende stater, eller gjennom sedvane. For det andre må staten ha en befolkning av en viss størrelse. Det er noe usikkert hvilke krav som stilles, men det må antas at befolkningen må være såpass stor at den er i stand til å «fornye seg og opprettholde statens virksomhet gjennom lengre tid». For det tredje må staten ha en form for sentralisert statsstyre, som opprettholder en viss rettsorden. Kravene som stilles her er imidlertid ikke spesielt strenge, og det at statsstyret mister kontrollen gjennom et visst tidsrom gjør ikke at statusen som stat faller bort umiddelbart. Dersom situasjonen vedvarer over lengre tid vil situasjonen imidlertid kunne stille seg annerledes. Det fjerde og kanskje viktigste vikåret er at staten må ha en viss uavhengighet, eller suverenitet i forhold til andre stater. Det er en formell uavhengighet som kreves. At et land i stor grad er avhengig av et annet økonomisk og militært fratar det ikke karakteren av å være en stat. Vilkåret må ses i sammenheng med det tredje vilkåret om statsstyre. Forutsetningen er at statsstyret har en reell bestemmende myndighet såvel lovgivningsmessig som administrativt.
Er disse fire vilkårene oppfylt vil man ha å gjøre med en stat i rettslig forstand, uavhengig av om andre stater har anerkjent statsdannelsen. Anerkjennelse av andre stater er en politisk markering uten rettslig betydning. Det er således ikke tvilsomt at Taiwan rettslig sett er en stat, selv om den har blitt anerkjent av svært få andre stater, noe som skyldes frykt for negative reaksjoner fra Folkerepublikken Kina. Anerkjennelse vil dog ha praktisk betydning i form av muligheten til å inngå samarbeid og internasjonale avtaler med andre stater.
Statsformer gjennom tidene
En stat kan historisk sett sees som en utvidelse av høvding- eller klanmakt over et større område, normalt med en eller flere byer, hvor en sentral makthaver eller makthavere innkrever skatter, sørger for offentlige tjenester og mobiliserer innbyggerne til krig. Sosiologen Charles Tilly har argumentert for at staten vokste frem nettopp grunnet dens overlegenhet i å føre krig. Stater har minst flere tusen innbyggere, og den sentraliserte makten utøves på tvers av slektskapsbånd. Selv om stater erstattet tidligere slektsbasert lojalitet og identitet, ble statenes styrende eliter paradoksalt nok rekruttert nettopp utfra tilhørighet til visse slekter eller familier (kongefamilier).
Arkeologen Gordon Childe (1950) mente stater vokste frem som en følge av den muligheten til spesialisering og overskudd som fulgte av overgangen til jordbruk. Dette synet står sterkt, selv om stater oppstod i Mesopotamia først omkring 3500 f.Kr, det vil si drøye 7 000 år etter introduksjonen av jordbruk. Og det finnes også eksempler på stater som ikke bygger på jordbruk, som middelalderens mongolske stater.
Historikeren Karl Wittfogel (1957) mente statsdannelsene fulgte av den sentraliseringen av makt og ressursoverskudd som var nødvendig for å kunne beordre store arbeider med oppdemming og irrigasjon av elver for jordbruksformål. Hans studier av samfunnene rundt Huang He i Kina syntes å bekrefte hypotesen, men studier i Mesopotamia har vist at irrigasjonsanlegg ofte hadde et lokalt, statsløst utspring (Adams 1966). Andre har hevdet at stater oppstod for å beskytte veksten i byenes handel med luksusvarer (Rathje 1971) eller at maktkonsentrasjonen gjennom stater fulgte naturlig av behovet for å forsvare ressurser gjennom krig (Carneiro 1970).
Kombinasjonen av flere faktorer er den mest sannsynlige forklaringen på hvorfor stater plutselig oppstod i Mesopotamia fra om lag 3500 før Kristus.
Staten i den klassiske oldtiden
I Midtøsten starter statsdannelsen omkring 3500 f.Kr i Mesopotamia, om lag 3200 f.Kr også i det sørlige Egeerhavet og Egypt. På samme måte som jordbruk oppstod også stater uavhengig flere steder på kloden, uten impulser fra hverandre. Statsdannelsene i Nord-Kina fra 2000 f.Kr eller i Amerika fra om lag 1500 f.Kr var ikke inspirert av modeller andre steder. Det eldste kjente eksempel på lovverk har vi fra Hammurabi (Mesopotamia).
I den vestlige verden begynner statens historie i antikkens Hellas. I den klassiske oldtiden fantes ulike statsformer som den hellenistiske kongen og hans militærapparat og den romerske keiseren med sitt aristokrati. Før det fjerde århundret e.Kr., i de greske bystatenes epoke, ble frie medlemmer av samfunnet i noen bystater som Athen tildelt borgerretter og hadde mulighet til demokratisk deltakelse. Det 'athenske demokratiet' forsvant seinere som følge av erobring og kolonisering. Dette ledet til at arvelig monarki var blitt regelen innen Aleksander den stores tid.
Antikkens Roma stod i motsetning til dette ved at direkte demokrati ikke ble introdusert. Staten utviklet seg i stedet fra et monarki til en republikk som ble styrt av det romerske senatet dominert av det romerske aristokratiet. Mens de greske bystatene bidro til utviklingen av direkte demokrati, bidro Roma til utviklingen av romerretten og skillet mellom den private og offentlige sfære.
Statssystemet i Føydal-Europa
Oppløsningen av Vestromerriket medførte at keiserriket ble oppdelt og makten over de ulike delene tilfalt nye herrer med politiske, juridiske og militære roller som tilsvarte organiseringen av økonomien. Tidlig i middelalderen ble makten i de vesteuropeiske statene oppdelt i en føydalstruktur der autoritet var nært knyttet til besittelse av eiendom. Kongen satt øverst i maktstrukturen og staten ble definert ut fra landområdene han hadde makt over.
Statssystemet i det føydale Europa var en ustabil blanding av overhøyhet og salvede konger. Selv om monarken formelt satt på toppen av et hierarki av fyrster, var han ikke en eneveldig konge med ubegrenset makt. Forholdet mellom lensherrene og monarkene var i stedet preget av varierende grad av gjensidig avhengighet, særlig på grunn av mangelen på et sentralisert skattesystem. Dermed var monarken avhengig av lensherrenes samtykke i viktige spørsmål. Som følge av føydalsamfunnets legale grunnlag og den Den romersk-katolske kirkes krav om å være en lovgivende makt på linje med sekulære myndigheter, er ikke forståelsen av 'den moderne stat' et godt grunnlag for å forstå politikk i den føydale middelalderen.
Den «moderne stat»
Fremveksten av den «moderne stat» som en offentlig makt som utgjør den høyeste politiske autoritet innen et bestemt territorium assosieres med Vest-Europas gradvise institusjonelle utvikling fra slutten av 1400-tallet som kulminerte i fremveksten av diktatur og kapitalisme.
Etter hvert som Europas dynastiske stater – England under Tudorene, Spania under Habsburgerne og Frankrike under Bourbonene – igangsatte en rekke tiltak for å sentralisere politisk og økonomisk kontroll, fremviste de i økende grad institusjonelle trekk som kjennetegner den «moderne stat». Denne maktsentraliseringen innebar at en gradvis klargjøring av politiske grenser, etter hvert som de europeiske monarkene beseiret eller absorberte andre maktkilder som Kirken og lavadel. I stedet for føydalstyrets fragmenterte styringssystem med ofte uklare territorielle grenser fikk man store, enhetlige stater med omfattende kontroll over klart avgrensede landområder. Den prosessen ledet frem til de sterkt sentraliserte og i økende grad byråkratiske formene for enevelde på 1600- og 1700-tallet, da de grunnleggende kjennetegnene ved det moderne statssystemet tok form. Dette var kjennetegn som faste profesjonelle hærstyrker, et sentralisert skattesystem, diplomatiske bånd med permanente ambassader og utviklingen av en statlig økonomisk politikk – merkantilisme.
Det var i den samme historiske perioden at begrepet stat først ble introdusert i politisk diskurs. Den politiske betydningen av begrepet stat, som viser til et lands politiske organisering og regjeringsform, vokste ut av det engelske ordet state - tilstand. Denne betydningen skriver seg i alle fall tilbake til 1538. Dette understreker statens foranderlige karakter, og bryter med konvensjonell lærdom i studiet av internasjonal politikk der statssystemet rutinemessig tidfestet til Westfalerfreden i 1648, som markerte slutten på tredveårskrigen. Dette er kjent som det westfalske systemet. Selv om opprinnelsen er omstridt blir Niccolò Machiavelli ofte kreditert som den første til å bruke begrepet for å referere til en territoriell suveren myndighet i Fyrsten fra 1532. Det var imidlertid ikke før på de britiske tenkerne Thomas Hobbes` og John Lockes tid at en fullstendig redegjørelse for særtrekkene ved suverenitet ble framlagt.
I dag bygger den mest innflytelsesrike definisjonen på den moderne stat på Max Webers bok Politik als Beruf (Politikk som yrke). Weber vektla statens monopol på legitim bruk av fysisk makt. Hvis ikke noen sosiale institusjoner gjorde krav på en slikt legitimt voldsmonopol innen et bestemt territorium ville man på kort tid få en tilstand av anarki. Som svar på spørsmålet om hvorfor de styrte adlyder viste Weber til denne styringsstrukturens legitimering. Han presenterte en tredelt klassifisering av autoritetstyper. De tre idealtypene legitimering av lydighet er tradisjonell autoritet, karismatisk autoritet og legal-rasjonell autoritet.
Siden Webers tid har det kommet en omfattende litteratur om prosessene som formet den «moderne stat». Marxistiske forskere forfekter at dannelsen av stater hovedsakelig kan forklares på bakgrunn av samfunnsklassenes interesser og kamper, mens ikke-marxister – ofte i Webers eller Emile Durkheims tradisjon – vektlegger på aktører utenom klassestrukturen. Et annet spørsmål vedrørende statenes framvekst har vært hvorvidt dette best kan forstås på bakgrunn av hvert enkelt lands interne dynamikk og konflikter, eller som resultat av internasjonale dynamikker slik som krig, imperialisme eller økonomisk dominans. Marxister argumenterer vanligvis for at det er et avdekkbart historisk mønster i fremveksten av kapitalistiske stater, og relaterer dannelsen av stater i Vesten med fremveksten av kapitalisme.
Staten i moderne politisk tenkning
Politiske teoretikere som Thomas Hobbes, John Locke, Jean-Jacques Rousseau, og Robert Nozick har behandlet spørsmål relatert til statens ideelle og faktiske rolle.
Fremveksten av det moderne statssystemet var nært beslektet med endringer i politisk tenkning, særlig angående en endret forståelse av legitim statlig makt. Opplysningsfilosofenes krav om at offentlig autoritet skal ha sitt grunnlag i fornuften undergravde eneveldets begrep om «konge av Guds nåde» og bidro til å intensivere kravet om å flytte suverenitet fra monarken til folket. Denne ideen ble klarest formulert i Rousseaus teori om folkesuverenitet.
Baryancistrus demantoides
Baryancistrus demantoides er en art i gruppen Baryancistrus.
Det er en bunnlevende ferskvannsfisk som blir opptil 20 cm lang i fangenskap. Den lever rundt granittsteiner i strømmende vann, i øvre del av elven Orinoco i Venezuela.
Den har en grønnbrun grunnfarge med gule prikker på hodet og fremre del av kroppen. Et kjennetegn som skiller den fra de fleste andre fiskene i Ancistrini, er at ryggfinnen og fettfinnen er forbundet via en forlengelse av ryggfinnen. Denne egenskapen deler den bare med Baryancistrus niveatus, Parancistrus og Spectracanthicus.
Baryancistrus demantoides er en av to arter som beskrives med L-nummer 200, den andre er Hemiancistrus subviridis som også utseendemessig ligner på Baryancistrus demantoides.
Laukvik (Lenvik)
Laukvik er et sted på Senja i Troms. Stedet ligger i Lenvik kommune, cirka seks kilometer fra Botnhamn.
Historie
Laukvik var på 1800-tallet et veletablert handelssted og naturlig knutepunkt for fiskere og annen skipsfart med dampskipsanløp, butikk, godsekspedisjon, postkontor og etter hvert telegraf. I tillegg foregikk det pomorhandel i Hekkingsundet, like utenfor Laukvik, hvor det både ble levert fisk og byttet med andre varer fra russiske sjø- og handelsmenn. Som handelssted har Laukvik historie fra før 1700-tallet.
På grunn av den store skipstrafikken forbi Laukvik til den stadig mer voksende Tromsø by, ble det fra midten av 1800-tallet behov for et innseilingsfyr som ble plassert på Hekkingen, kjent som Hekkingen fyr. Fyret hadde både fyrvoktere og assistenter fra Laukvik gjennom sin bemanningstid, og Laukvik var den naturlige basehavnen for båttrafikken mellom fyr og fastland til langt utover 1900-tallet.
Laukviks militære historie
I etterkrigsårene under den kalde krigen var Malangsfjorden lett tilgjengelig for uønsket ferdsel og en bunkerstasjon ble etablert i Laukvik for å følge med på all aktiviteten i området. En kabel ble som første tiltak strekt på tvers av fjorden fra Laukvik til Marslett på Kvaløya, spesielt for overvåking av mulige ubåter.
Hurtigløp på skøyter under Vinter-OL 2018 – 3000 meter kvinner
3000 meter for kvinner i hurtigløp på skøyter under Vinter-OL 2018 fant sted den 10. februar 2018.
Laukvik (Lenvik)
Laukviks militære historie
I 1955 kom det personell fra Forsvaret til bunkerstasjonen for å følge overvåkningen, og bunkeren ble oppgradert med innlagt vann og strøm ved hjelp av menige fra Tromsø Sjøforsvarsavsnitt. Stasjonen var i bruk til høsten 1969.
Guwanç Nurmuhammedow
Guwanç Nurmuhammedow (født 17. november 1976) er en turkmenistansk judoka som konkurrerer i klasse 66 kilo. Han representerte Turkmenistan under Sommer-OL 2008, der han røk ut i første runde. Han var også flaggbærer under åpningsseremonien.
Hurtigløp på skøyter under Vinter-OL 2018 – 3000 meter kvinner
Rekorder
Før konkurransen var gjeldende verdens-, olympisk og bane- rekorder som følger:
Ingen av de rekordene som er nevnt over ble forbedret under lekene.
Esprit-Marie Cousinéry
Esprit-Marie Cousinéry (født 6. juni 1747 i Marseille, død 13. januar 1833 i Paris) var en fransk numismatiker.
Madagaskar under OL
Madagaskar deltok første gang i olympiske leker under Sommer-OL 1964 i Tokyo, og har deltatt i alle påfølgende sommerleker unntatt Sommer-OL 1976 i Montréal og Sommer-OL 1988 i Seoul. Deres hittil eneste deltakelse i vinterlekene var under Vinter-OL 2006 i Torino. Madagaskar har aldri vunnet noen medalje.
Early Modern Culture Online
Fra 2018 overtok Universitetet i Bergen ansvaret for utgivelsene. Tidsskriftets redaktør (2018) er førsteamanuensis Svenn-Arve Myklebost, Høgskolen i Innlandet.
Kvål (Melhus)
Kvål er et tettsted i Melhus kommune i Trøndelag. Stedet ligger ved Gaula i Gauldalen, omtrent seks kilometer sør for kommunesenteret Melhus. Kvål hadde innbyggere per 1. januar.
Samferdsel
Europavei 6 går gjennom Kvål. Her ligger også Kvål stasjon, en eldre jernbanestasjon på Dovrebanen som betjenes av lokaltog.
Dagligvarehandel, spisested og motell
Stedet har egen nærbutikk, og spisested. Det er overnattingsmuligheter på motellet Kvål Gjesteheim.
Idrett
Det lokale idrettslaget Trønder-Lyn IL ble stiftet i 1908. Per 2020 har idrettslaget egne avdelinger for fotball, håndball, ski og trim.
I 1983 startet Trønder-Lyn det årlige idrettsarrangementet «Kvålsdagan», med fotballcup, bakkeløp, familietrim og spørrekonkurranse som tilbakevendende aktiviteter. Koronaviruspandemien la begrensninger på gjennomføringen av Kvålsdagan i 2020 og 2021.
Slaget ved Søndre Bug
Slaget ved Søndre Bug fant sted i 896 ved elva Søndre Bug i dagens Ukraina, og sto mellom det bulgarske imperiet og magyarerne. Magyarerne ble støtta av bysantinerne og hadde allerede beseira bulgarerne ved to tidligere anledninger. Før slaget ved Søndre Bug fikk imidlertid tsar Simeon I av Bulgaria med seg petsjenegerne på sitt parti, og vant en knusende seier. Dette tvang magyarerne til å forlate de ukrainske steppene for alltid, og dra nordover og grunnlegge Kongeriket Ungarn hundre år seinere. Det tok dem over 50 år å bygge seg opp helt igjen etter nederlaget. Bulgarerne på sin side kunne fortsette sørover hvor de beseira bysantinerne i slaget ved Bulgarophygon.
Degrassi: The Next Generation
Degrassi: The Next Generation (av og til forkortet DTNG eller D:TNG) er en kanadisk TV-serie som gikk på kanadisk TV fra 2001 til 2015. Serien følger en gruppe high school-elever, og tar opp typiske tenåringsproblemer.
I USA er den kjent som «Degrassi».
Degrassi: The Next Generation ble stort sett positivt mottatt. Entertainment Weekly kalte serien "a cult hit", og The New York Times kalte den "Tha Best Teen TV N da WRLD (The best teen TV in the world)".
Den canadiske artisten og skuespillernen Aubrey Drake Graham (Drake) ble opprinnelig kjent som karakteren Jimmy Brooks i TV-serien.
Hamsun (film)
Hamsun er en norsk/svensk/dansk spillefilm fra 1996 om forfatteren Knut Hamsuns liv.
Filmen er regissert av Jan Troell, manus er av Per Olov Enquist. Filmen er basert på Marie Hamsuns bok Regnbuen og Thorkild Hansens bok Prosessen mot Hamsun.
Mesteparten av filmens handling foregår i krigsårene og i årene etter frem til Hamsuns død i 1952, og det er lagt mest vekt på Hamsuns landssvik og sympati for nazismen – og rettergangen mot ekteparet Hamsun etter krigen.
Knut Hamsun spilles av Max von Sydow, mens Ghita Nørby spiller Marie. Anette Hoff og Sverre Anker Ousdal spiller henholdsvis Ellinor Hamsun og Vidkun Quisling.
Max von Sydow mottok Bodilprisen for beste mannlige hovedrolle i 1997 for rollen som Knut Hamsun.
Slaget ved Bulgarophygon
Slaget ved Bulgarophygon fant sted sommeren 896 nær byen Babaeski i dagens Tyrkia. Det sto mellom det bulgarske imperiet og Bysants. Bakgrunnen for slaget var at bysantinerne i 894 flytta markedet med bulgarske varer fra Konstantinopel til Thessaloniki, noe som betydde at de bulgarske handelsmennene måtte betale høyere skatt. Derfor erklærte Simeon I av Bulgaria Bysants krig. I det første slaget, i 894, ble bysantinerne knust. De fikk deretter magyarerne til å angripe bulgarerne bakfra, men også disse ble beseira, i 896 i slaget ved Søndre Bug. Bulgarerne dro dermed sørover for å angripe bysantinerne.
Bulgarerne vant en knusende seier. Etter slaget ble det inngått en fredsavtale mellom de to landa, som formelt sett varte fram til Leo VIs død i 912. Bysants måtte betale en årlig skatt til Bulgaria.
Churchill Falls
Churchill Falls er et vannfall med vannkraftverk fra 1971 i elven Churchill i provinsen Newfoundland og Labrador, Canada. Verket ligger nordøst på Labrador-halvøya, ikke langt fra utløpet i Atlanterhavet. Området og vannfallet ble oppdaget av ansatte i Hudson's Bay Company så sent som i 1839. Vannfallet er 75 meter høyt, men totalt fall over et litt lengre strekk er 316 meter.
Tanken om å demme opp vannmengdene her stammer fra 1942, men først med tilgjengelighet av teknologi for å frakte strøm over store avstander, ble det innledet arbeider med oppdemming i 1967. Et antall demninger og underjordiske vannledninger demmer opp Smallwood-reservoaret på hele 6 000 km² – verdens nest største kunstige reservoar og provinsens største innsjø. Vannmengder fra det tidligere Twin Falls-anlegget er siden 1974 ledet over til Churchill Falls-anlegget via Smallwood-reservoaret.
Siden 1970 har vann blitt ledet til underjordiske tunneler som gir vannkraft til Churchill Falls hydroelectric power station. Installert effekt er 5 428 MW, og dette kan utvides til 6 300 MW. Det er 11 turbiner som produserer opptil 35 TWh årlig. Kraftstasjonen ligger under fjell, og er den nest største i Nord-Amerika etter installert produksjonskapasitet. Det er også verdens nest største underjordiske kraftstasjon, etter Robert-Bourassa vannkraftverk.
Garnes stasjon
Garnes stasjon i Arna var en stasjon på Vossebanen, den ble opprettet 1883 som Garnæs stoppested, fra 1894 ble dagens skrivemåte brukt, og rundt 1910 ble den oppgradert til stasjon. Stasjonen gikk ut av bruk fra 1. august 1964 som en konsekvens av Bergensbanens forkortelse. I dag er den utgangsstasjon i nord (øst) for veteranjernbanen Gamle Vossebanen, (damptog), mellom Garnes og Midtun.
Etter en brann i 1918 tegnet arkitekt Gerhard Fischer et nytt stasjonsbygg preget av lokale stiltradisjoner, spesielt av rokokko og den såkalte bergensklassisismen. Det nye bygget sto ferdig i 1919. Garnes stasjon, med stasjonsbygning, godshus, lokstall og vognremisse, ble fredet som nasjonalt kulturminne i 2002. Området rundt bygningene er også fredet. Fredningen omfatter det opprinnelige stasjonsområdet og inkluderer stasjonshagen, perronger, spor, ramper, svingskive og tekniske installasjoner.
Salle à manger fantastique
Salle à manger fantastique er en fransk stumfilm fra 1899, regissert av Georges Méliès.
Handling
Historien finner sted i en spisestue i en beskjeden hytte, og et ungt par spiser et måltid som blir servert av deres hushjelp. Men plutselig blir bordets bein utvidet til tre ganger dens vanlige høyde. Middagen blir også forhøyet i samme grad.
Bordet forsvinner plutselig, men dukker opp i en annen del av rommet. Det blir praktisk talt en jakt mellom menneskene og spisebordet deres. Men bordet forsvinner til slutt fullstendig. Ytterligere overraskende triks blir også introdusert.
Forspilte dager
Forspilte dager (orig. The Lost Weekend) er en amerikansk dramafilm fra 1945 regissert av Billy Wilder med Ray Milland, Jane Wyman og Phillip Terry i hovedrollene. Filmen er basert på en roman av Charles R. Jackson og handler om en forfatter som drikker på grunn av frustasjon over anklager om at han hadde et forhold til en av sine mannlige venner da han gikk på college. Filmen var en av de første til å bruke musikkinstrumentet theremin for å skape en følelse av sykdommen alkoholisme.
Filmen vant fire Oscar-statuetter: for beste film, beste regi, beste mannlige hovedrolle og beste manus basert på et annet verk. Den vant også hovedprisen på Filmfestivalen i Cannes.
Handling
Filmen starter på en torsdag. Den alkoholiserte New York-forfatteren Don Birnam planlegger en ferie sammen med sin bror Wick. Så ankommer Dons kjæreste Helen; hun har fått to billetter til en konsert, og Don foreslår at Wick burde dra dit sammen med henne. Wick og Helen tror at de har funnet og tømt ut all spriten som Don hadde gjemt unna, og at han ikke har penger til å kjøpe mer alkohol. Derfor velger de å gå på konsert. Men så snart de er ute av døren finner Don en tidollarseddel som Wick har lagt igjen til vaskehjelpen. Dermed går Don til Nat's Bar, men på veien kjøper han to flasker whisky i en spritsjappe. Etter planen skal han dra hjem fra baren tidsnok til å nå toget som Wick og han har billetter til, men han klarer ikke å passe tiden. Etter å ha kommet hjem til seg selv tømmer han den ene av de to flaskene han hadde kjøpt tidligere på kvelden.
Dagen etter går han på nytt til Nat's Bar. Der får han en reprimande fra bareieren Nat, som synes han behandler Helen dårlig. Så forteller Don at han ønsker å skrive en roman kalt "The Bottle" om sin egen kampen mot alkoholisme. Han beskriver hvordan Helen og han møttes, og hvordan han klarte å holde seg edru den første tiden av forholdet, inntil han igjen mistet kontrollen. Han sier at han egentlig er to personer: «forfatteren Don» og «fylliken Don». Etter å ha fortalt Nat om romanplanene sine, drar han hjem for å starte å skrive. Vel hjemme blir alkoholtrangen større og større, og han leter desperat etter den flasken han sparte natten før. Da han ikke finner den, oppsøker han en annen bar. Han blir kastet ut derfra etter å ha forsøkt å stjele penger fra vesken til en kvinne ved bardisken, fordi han ikke har penger til å betale for seg. Han kommer seg hjem igjen, og i leiligheten finner han den flasken han lette forgjeves etter tidligere på kvelden. Han tømmer den og slukner.
På lørdag er Don fullstendig blakk, og tar med seg skrivemaskinen sin for å pantsette den slik at han kan få penger til mer alkohol. Men alle pantelånerkontorene holder stengt fordi det er Yom Kippur. Nå er han på nytt desperat etter alkohol, og han oppsøker en kvinne som heter Gloria, som er forelsket i ham. Hun gir ham penger, men han faller ned trappen der hun bor, og blir slått bevisstløs.
Søndag våkner Don på en avdeling for alkoholikere hvor sykepleier Bim Nolan gjør narr av ham og de andre som har fått plass på «Hang-Over Plaza» (omtrentlig norsk oversettelse: «Tømmermannspalasset»). Bim tilbyr Don hjelp til å behandle hans delirium tremens, men han avslår tilbudet. Så stikker han av når personalet er opptatt med en pasient som går amok.
Mandag stjeler Don en flaske whisky fra en butikk, og tilbringer dagen med å drikke. Han utvikler delirium, og hallusinerer en mareritt-aktig scene hvor en flaggermus flyr inn et vindu, dreper en mus og søler blod over hele leiligheten hans. Helen kommer og finner Don som er dypt inne i alkoholtåken. Hun bestemmer seg for at hun ikke våger å la ham være alene, og overnatter på sofaen.
Edvard Granum Dillner
Edvard Granum Dillner (født 13. juni 1997) er en norsk multikunstner fra Nesodden. Dillner har gått kunstfag ved Oslo by Steinerskole og studert kunsthistorie ved Universitetet i Oslo. Dillner skriver fast for magasinet KUNST.
Film
Han vant førstepris under den amerikanske barnefilmfestivalen Chicago International Children's Film Festival i 2009 for animasjonsfilmen Varmt, som handler om to pingviner som opplever problemer på grunn av klimaendring. For samme film fikk han andreprisen under Hamburg International Shortfilmfestival tidligere samme år. Filmen ble også vist under Taiwan International Children's Film Festival året etter.
I 2010 vant Dillner for beste juniorfilm under Amandusfestivalen. Han var også nominert i 2008 med animasjonsfilmen Igloen og i 2017 satt han i programråd og forhåndsjury for samme festival.
Musikk
Fra 2016 til 2018 turnerte Dillner internasjonalt med Jakob Ogawa. Festivalopptredener inkluderte Lollapalooza Argentina, Reeperbahn Festival og Slottsfjell. Oppvarmingsjobber inkluderte konserter med band og artister som LANY, Metronomy, Perfume Genius og Sondre Lerche. Dillners hovedinstrument er bassgitar.
Kunst
Dillner har hatt styreverv i Plot/Oslo og Ung i Operaen, og har deltatt i flere panelsamtaler om visuell kunst. Våren 2022 var han en av kuratorene for utstillingen Memoria, på Institutt for filosofi, ide- og kunsthistorie og klassiske språk ved Universitetet i Oslo.
Skriving
Dillner har publisert tekster om kunst, musikk, litteratur og tegneserier i publikasjoner som Paragone, Ballade, GAFFA og PUTSJ. Dillner er fast skribent med anmelderspalte i magasinet KUNST, og Norgeskorrespondent for det internasjonale musikknettstedet beehype. Han er tatt opp som medlem av Norsk kritikerlag og Norsk Journalistlag.
I 2022 ble Dillner antatt i antologien innafor / utafor, utgitt av Agenda X. I teksten «Det mørke rommet» skrev Dillner åpent om egne sykdomserfaringer.
Verdenscupen i kombinert 2022/23
Verdenscupen i kombinert 2022/23 ble organisert av Det internasjonale ski- og snøbrettforbundet (FIS) og var den 40. sesongen av verdenscupen i kombinert. Sesongen startet i Ruka i Finland i november 2022, og ble avsluttet i Lahtis i mars 2023.
Den store Ziegfeld
Den store Ziegfeld (originaltittel: The Great Ziegfeld) er et amerikansk musikaldrama fra 1936, regissert av Robert Z. Leonard og produsert av Metro-Goldwyn-Mayer. I hovedrollene spiller William Powell, Myrna Loy og Luise Rainer. Filmen er en fiktiv hyllest til Broadway-impresarioen Florenz Ziegfeld jr. og inkluderer en filmversjon av Ziegfeld Follies-forestillingen hans. Manus er skrevet av William Anthony McGuire.
Filmen ble nominert til sju Oscar-priser, hvorav den vant tre: For beste film, beste kvinnelige hovedrolle og beste koreografi.
MGM produserte ytterligere to Ziegfeld-filmer. Blandt stjerner og kometer (1941), med James Stewart, Judy Garland, Hedy Lamarr og Lana Turner i hovedrollene, brukte noen flimklipp fra Den store Ziegfeld. I Ziegfeld Follies (1946), regissert av Vincente Minnelli, hadde Powell en liten rolle som Ziegfeld.
Sammendrag
Sønnen til en høyt respektert musikk-professor, Florenz "Flo" Ziegfeld Jr, lengter etter å sette hans eget preg på show-bransjen. Han begynner med å promotere Eugen Sandow, "verdens sterkeste mann" ved en messe i Chicago i 1893. Han forsøker å overvinne konkurransen fra den rivaliserende Billings og hans nye populære attraksjon, magedanser Little Egypt. I San Francisco blir Ziegfeld og Sandow anklaget for svindel etter et show hvor Sandow står overfor en løve som sovner med en gang blir sluppet ut av buret sitt. Flo reiser til England, hvor han støter på Billings igjen som ler av en avis-artikkel som fordømmer Ziegfeld som en svindel.
Flo oppdager at Billings er på vei for å signere en kontrakt med den vakre franske kjendisen Anna Held. Ziegfeld lover å gi henne mer publisitet enn hun noen gang har drømt om, og at hun skal få spille sammen med USAs mest fremtredende teater-utøvere. Til å begynne med er ikke forestillingene med Anna Held ved Herald Square Theatre noen suksess. Imidlertid klarer Flo å generere publisitet ved å sende 20 liter melk til Anna hver dag for en fiktiv skjønnhetsbehandling, for deretter å nekte å betale regningen. Avis-artiklene bringer snart nysgjerrige seere til teateret hans, og Ziegfeld introduserer åtte nye skuespillere til Annas show. Flo ønsker å gifte seg med Anna, og hun samtykker i giftermålet - og viser stolt frem de nye kostbare diamantene til de andre skuespillerne.
Flo møter den rødhårete Broadway-stjernen Billie Burke og gifter seg snart med henne. Når hun hører disse nyhetene, ringer en knust Anna Flo og later som hun er glad på hans vegne. Flo og Billie får etter hvert en datter som får navnet Patricia. Ziegfelds nye show blir også en ganske stor suksess. Men etter en stund endres publikums smak, og hans opptredener får en rekke negative anmeldelser i forskjellige aviser. Men aksje-markedet krasjer fullstendig under Børskrakket i 1929. Han blir etter hvert alvorlig syk. Billings kommer på besøk, og de to mennene blir enige om å bli partnere i en ny, større produksjon av The Ziegfeld Follies. Men realiteten er at begge menn er økonomisk blakke, og Ziegfeld innser dette.
Olve Grotle
Biografi
Grotle har juridisk embedseksamen med kommunalrett som spesialfag fra Universitetet i Bergen fra 1989 og advokatbevilling fra 1992. Grotle var advokatfullmektig hos høyesterettsadvokat Stig B. Harris fra 1990 til 1993 og dommerfullmektig ved Sunnfjord sorenskriverembete fra 1993 til 1994. I 1995 kom han tilbake til Advokatfirmaet Harris, hvor han var leder for Førde-kontoret og partner fra 1997 til 2003. Fra 2003 til 2011 var han privatpraktiserende advokat i kontorfellesskapet Sunnfjordadvokatane. Han har også forelest i juridiske fag ved Folkeuniversitetet og Handelshøyskolen BI.
W. A. C. Bennett-demningen
W. A. C. Bennett-demningen er et vannkraftverk fra 1968 i elven Peace River i provinsen Britisk Columbia, Canada. Verket ligger nordøst i delstaten, om lag 21 km vest for byen Hudson's Hope, og 23 km oppstrøms fra Peace Canyon-demningen. Under utbyggingen ble anlegget en stund kalt Portage Mountain Dam.
Olve Grotle
Biografi
Grotle var medlem av Førde bystyre fra 2003. Han ble ordfører i 2011. Fra 2020 ble han ordfører i nye Sunnfjord kommune. Han er dessuten styremedlem i Sogn og Fjordane Teater LL og Firda Billag AS.
Grotle ble i 2021 valgt inn på Stortinget fra Sogn og Fjordane valgdistrikt for perioden 2021 til 2025 for partiet Høyre. Han fikk plass i Stortingets næringskomité.
W. A. C. Bennett-demningen
Demningen demmer opp Williston Lake, som er det største kunstige reservoaret under BC Hydro. Fyllingen av reservoaret startet våren 1968, og var fullført i juli 1972. Nedenfor kraftverket starter øvre del av Dinosaur Lake, som er dememt opp kunstig av Peace Canyon-dammen 23 km lengre nede i elva.
Ludvig XIII av Frankrike
Ludvig XIII (født 27. september 1601 på Fontainebleau slott i Frankrike, død 14. mai 1643 i Saint-Germain-en-Laye) var fransk konge fra 1610 til 1643.
Bakgrunn, familie
Ludvig var eldste barn av Henrik IV og Maria de' Medici. Ludvig var allerede fra barnsben av legemlig svak og hadde et melankolsk sinn.
Konge
Ludvig tok sin plass som konge i 1610, i en alder av åtte og et halvt år, etter at faren var blitt myrdet. Hans mor fungerte som regent fram til han fylte tretten år, men hun fortsatte å tviholde på makten fram til han selv tok tøylene da han fylte femten år.
Som 14-åring måtte han mot sin vilje gifte seg med den spanske prinsessen Anna av Østerrike. Forholdet ble langt fra bedre av at Anna konstant motarbeidet Richelieu. Ludvig og Anna fikk bare to sønner som levde opp, Ludvig XIV og Filip av Orléans. Ludvig var ikke engang blitt fem før Ludvig XIII døde i 1643, 41 år gammel.
Ludvig er blitt omtalt som en svært pliktoppfyllende konge, og selv ved alle de anslag som ble rettet mot Richelieu holdt kongen fast på den mektige kardinalen. Kongens forhold til Richelieu var svært eiendommelig. Personlig synes han ikke å ha likt ham, og han lyttet gjerne til stygg sladder om kardinalen og felte ofte ganske skarpe kommentarer om ham. Samtidig skattet han ham høyt og satte pris på hans fremgangsrike arbeide med å styrke kongemakten og Frankrikes anseelse, og lot sig påvirke verken av hustruen, moren, broren, eller andre favoritter som ikke satte pris på Richelieus store innflytelse.
Kong Ludvig er tidigere blitt forment å helt være uten innflytelse på den franske politikk, men senere granskning viste at han interesserte seg for og var delaktig i landets gjøren og laden mer enn hva har vært synlig på overflaten.
Død
Ludvig XIII døde den 14. mai 1643 i Saint-Germain-en-Laye. Han ble bisatt i Katedralen i Saint-Denis. Ved plyndringen av kongegravene i Saint-Denis under den franske revolusjon ble hans grav åpnet og plyndret den 15. oktober 1793, levningene havnet i en massegrav utenfor kirken.
Kontinentaltourene i landeveissykling
Kontinentaltourene i landeveissykling (engelsk: UCI Continental Circuits) er en serie landeveissyklings-konkurranser som ble etablert i 2005 av UCI. De fem tourene (en for hvert kontinent) består av en serie ritt der ulike sykkellag konkurrerer regelmessig. Tourene ble utviklet av UCI for å eksportere landeveissykling til steder utenfor Europa, der sykkelsporten er mest populær og der Grand Tourene blir arrangert.
Kontinentaltourene er "lillebrødre" av UCI WorldTour. WorldTour-lagene, de profesjonelle kontinentallagene (såkalte prokontinentallag), kontinentallagene, nasjonslag og regionale lag deltar i disse rittene, etter gitte kriterier. Ryttere og lag kan delta og tjene poeng på tourer utenfor deres eget kontinent. Ryttere og lag fra øverste nivå får ingen poeng.
Dyphavsabborer
Dyphavsabborer (Epigonidae) er en familie av abborfisker. De er nær i slekt med kardinalfiskene og er ofte blitt regnet til denne familien. Én art, dyphavsabbor, er en meget sjelden gjest i norske farvann.
De har store, ctenoide skjell som lett faller av. Det er to ryggfinner; den fremre har 6–8 piggstråler og den bakre har èn piggstråle og 8–18 bløtstråler. De lever ved kontinentalskråningene eller er pelagiske på dypt vann.
Det blir drevet fiske etter dypvannslekten Epigonus i blant annet Chile og New Zealand. Dette fisket er antakelig ikke bærekraftig, ettersom disse fiskene formerer seg sakte, og kan bli svært gamle. Enkelte individer har vist seg å være over 100 år.
Eumolpini
Eumolpini er en gruppe av biller som tilhører familiegruppen bladbiller (Chrysomelidae).
Utseende
Små til middelsstore, nokså brede, mørke, gjerne metallisk fargede bladbiller. Dekkvingene er mye bredere enn pronotum. Noen slekter har antenner som er kraftig utvidete mot spissen.
Levevis
Både larvene og de voksne (imago) er planteetere.
Utbredelse
Gruppen er vidt utbredt i varme områder.
Joe Biscaha
Joseph Daniel Biscaha (født 1. juni 1937 i Clifton i New Jersey) er en tidligere amerikansk fotballspiller. Han var en offensive end som spilte college football på University of Richmond og senere profesjonelt i National Football League (NFL) for New York Giants i, og i American Football League for Boston Patriots i 1960. Etter å ha signert kontrakt med New York Titans i 1961 valgte han å trekke seg fra spillerkarrieren.
I high school spilte Biscaha amerikansk fotball på Pope Pius XII High School i Passaic i New Jersey.
Etter spillerkarrieren jobbet Biscaha som biologilærer og amerikansk fotballtrener på Paterson Central, John F. Kennedy High School, Passaic Valley Regional High School og Bloomfield High School. Han var også trener gjennom de første par årene av Paterson Catholic High Schools fotballprogram. Han holdt seg i denne karrieren i 25 år, hvor han blant annet vant delstatstittelen i New Jersey tre ganger, i 1975, 1979 og 1980, med Passaic Valley. Etter å ha jobbet i finanssektoren i åtter returnerte han til utdanningssektoren hvor han jobbet som skoleleder på Passaic County Technical Institute i ti åre frem til han pensjonerte seg i 2005.
Han hadde en bachelorgrad i biologi fra University of Richmond og tok senere en mastergrad i skoleadministrasjon på Seton Hall University i 1966.
Vitenskapsåret 1876
Fødsler
|| lege, nobelprisvinner i medisin ||align=center|59 ||align=center|1936 ||
Friherrefjella
Friherrefjella er et 16 km langt og 8 km bredt fjellområde i Wedel Jarlsberg Land på Spitsbergen, Svalbard. Det ligger sør for den innerste delen av Van Keulenfjorden, mellom Penckbreen i vest og Zawadzkibreen/Nathorstbreen i sør og øst. De fleste fjelltoppene har egne navn: Basilikarabbane, Basilika, Kapellet, Zillerberget, Sukkertoppen, Valken, Sotryggen, Aksla, Pagoden, Lappkota, Skiltoppen, Suessberget, Armfjellet, Neumayerberget, Aurkollen og Langryggen med Langryggsåta. Det høyeste av fjellene i Friherrefjella er Neumayerberget på 935 meter over havet.
Vitenskapsåret 1876
Fødsler
|| fysiker og astronom ||align=center| ||align=center| ||
Olethreutinae
Utseende
Små (vingespenn gjerne 10 – 20 mm), tettbygde sommerfugler. Forvingene er trekantet og vanligvis mer eller mindre grå- eller brunspraglete. Bakvingene er lysgrå. En del arter ligner på fugleskitt når de hviler og får beskyttelse fra dette.
Afghaner
Afghaner har flere betydninger og kan blant annet referere til:
Vitenskapsåret 1876
Fødsler
|| bakteriolog ||align=center|51 ||align=center| || av Svenska Kullagerfabriken ||align=center| ||align=center| ||
In the Chapel in the Moonlight
«In the Chapel in the Moonlight» er en amerikansk populærmusiksang fra 1936, skrevet av Billy Hill. Kitty Kallen (Jack Pleis orch) ga den nytt liv i 1954. Hennes innspilling ble gjort 30. desember 1953 og utgitt av Decca Records med katalognummer 29130. Den andre siden var «Take Everything But You».
Vitenskapsåret 1876
Dødsfall
|| biolog ||align=center| ||align=center| ||
In the Chapel in the Moonlight
Sangen har blitt fremført jevnlig siden da av artister, innbefattet The Bachelors, Johnny Burnette og Dean Martin. Heavy metalbandet Celtic Frost gjorde en coverversjon på sitt album Into the Pandemonium.
Norske versjoner
Arnold Bay, Beate, Jacob Hjelte og Tande-P har skrevet norske tekster. Bays versjon har tittelen «Under bjerketrærnes grenser». Beates versjon heter «I en liten hvitmalt kirke».Hjeltes versjon heter «I en liten landsbykirke». Tande-Ps versjon heter «Hør min hyllest til kvinnen».
Friherrefjella
Navnet kommer av friherre, i dette tilfelle den svenske geologen og utforskeren Baron Gerard Jakob De Geer, som deltok på en rekke Spitsbergenekspedisjoner fra 1882 til 1910.
Olethreutinae
Levevis
Viklere er sommerfugler og tilhører gruppen av insekter med fullstendig forvandling (holometabole insekter), som gjennomgår en metamorfose i løpet av utviklingen. Larvene er ofte radikalt forskjellige fra de voksne, både i levevis og i kroppsbygning. Mellom larvestadiet og det voksne stadiet er et puppestadium, en hvileperiode, der sommerfuglens indre og ytre organer endres. Viklernes larver utvikler seg på knopper eller blader av en lang rekke ulike løvtrær, busker og urter. Familiens norske navn kommer av at larvene til mange arter lever inne i hylstre av blader holdt sammen med silke.
Logona Esau
Logona Esau (født 2. mars 1987) er en tuvalsk vektløfter, som konkurrerer i klasse 69 kilo. Han representerte Tuvalu under Sommer-OL 2008, der han kom på 23.-plass.
Raman Pratasievitsj
Raman Dzmitryjevitsj Pratasievitsj (belarusisk: Раман Дзмітрыевіч Пратасевіч; Роман Дмитриевич Протасевич – Roman Dmitrijevitsj Protasevitsj; født 5. mai 1995) er en belarusisk journalist og politisk aktivist.