cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Georg Muffat
Liv og virke
Da han ikke kunne finne fast ansettelse, reiste han til Praha i 1677, deretter til Salzburg, der han ved siden av Heinrich Ignaz Franz Biber fikk stilling som domorganist og kammertjener hos erkebiskop Max Gandolf, Graf von Kuenburg. Biskopen gav ham muligheten til et lengre studieopphold i Italia hos Bernardo Pasquini, som sto i tradisjonen etter Girolamo Frescobaldi. Muffat beundret Arcangelo Corellis musikk, og i Roma fikk han anledning til å treffe ham. Inspirert av møtet komponerte Muffat sine første concerti grossi og fikk dem oppført i Corellis hus. Kort tid etter at han hadde vendt tilbake, publiserte han Armonico Tributo, som ifølge forordet kunne oppføres som concerto grosso, alternativt som triosonate, da uten mellomstemmene.
Tore Hjort
Han kjempet i 986 på Håkon Jarls side i slaget ved Hjørungavåg mot en dansk invasjonshær, hvor Norge beseiret Danmark. Men da han senere gjorde opprør mod Håkon Jarls etterfølger, kong Olav Tryggvason, ble han angrepet av denne og døde for kongens egen hånd.
Georg Muffat
Liv og virke
Etter tjenesteherrens død, slo Muffat seg i 1690 ned i Passau for å arbeide som kapellmester for biskop. Her ble han til sin død.
Tore Hjort
I 1982 avdekket en bondes pløying i Borg på Vestvågøy noen eldre ting. Etterfølgende utgravninger fra 1983 til 1989 avdekket en del glass og andre objekter som viser internasjonal kontakt. En stor høvdingegård fra vikingtiden med en hovedbygning som var 83 meter lang og 8 meter bred, den største kjente i sitt slag, ble også gravd fram. Det antas at huset tilhørte Tore Hjort. En rekonstruksjon av dette huset er nå oppført på stedet.
Georg Muffat
Liv og virke
Som Johann Jakob Froberger før ham og Georg Friedrich Händel etter, var Muffat en musikalsk kosmopolitt som spilte en viktig rolle i utvekslingen av impulser i den europeiske musikktradisjonen. Muffat skrev musikk både i fransk og italiensk stil. De færreste av tidens musikere var fortrolig med begge, så han pleide å føye til bemerkninger om gjeldende oppføringspraksis på notearkene. Disse er fortsatt nyttige ved innøving av musikken.
Muffats ni sønner ble musikere, den mest kjente er Gottlieb Muffat.
Verk
<div style="">
Moonmadness
Moonmadness er et progrockalbum fra 1976 fra bandet Camel. Bandet forlot med dette albumet det spesielle lydbildet fra The Snow Goose, men likevel la bandet på flere lag med gitar og synthesizer likt med Pink Floyds album Wish You Were Here, og gjorde Moonmadness imponerende populært musikkritekerne og blant fansen.
Grunnen til at bandet skiftet musikalsk retning var fordi plateselskapet insisterte på at Camel burde forsøke seg inn på mer kommersiell grunn etter eksperimenteringen av The Snow Goose, og det er et faktum at musikken på Moonmadness ligner mer på tradisjonell engelsk progrock. Albumet kommer også innom sjangeren fusion med sammentrukket rytme og flimrende keyboard. Videre så er sangene mer intime, konsise og innfallende enn de som ble gitt ut på de forrige albumene.
Dette betyr ikke at Camel har forlatt artrocken. Albumet er et konseptalbum, basert løst på personlighetene av alle medlemmene. «Chord Change» er Peter Bardens' verk, «Air Born» er Andrew Latimers, «Lunar Sea» er Andy Wards mens «Another Night» er Doug Fergusons verk. Likevel er det et konsept som er mindre definert enn The Snow Goose, og musikken er ikke like utfordrene, men det betyr ikke at Moonmadness er blottet for fornøyelse. Det har lange perioder med atmosfæriske, instrumentale og romslige soloer.
Sporliste
(Andrew Latimer) (Peter Bardens, Andrew Latimer) (Peter Bardens, Andrew Latimer) (Peter Bardens) (Peter Bardens, Doug Ferguson, Andrew Latimer, Andy Ward) (Peter Bardens, Andrew Latimer) (Peter Bardens, Andrew Latimer)
(Peter Bardens, Doug Ferguson, Andrew Latimer, Andy Ward) (Peter Bardens) (Peter Bardens, Andrew Latimer) (Peter Bardens, Andrew Latimer) (Peter Bardens, Andrew Latimer)
Det sino-vietnamesiske sjøslaget 1994
Trefningen i Spratlyøyene var et sjøslag mellom Kina og Vietnam i 1994 innenfor Vietnams internasjonalt anerkjente territoriale vann. Kina hevder at området er en del av den kinesiske Wan' Bei-21 (WAB-21)-blokken. Den korte trefningen resulterte i at Kina trakk seg tilbake fra det omstridte området.
SO2 helseeffekt
Synonym
Carme (måne)
Carme er en irregulær retrograd måne som går i bane rundt Jupiter. Månen ble oppdaget av Seth Barnes Nicholson fra Mount Wilson Observatory i California i juli 1938. Den ble oppdaget etter den mytologiske Carme, mor av Zevs av Britomartis, en kretisk gudinne.
Carme fikk ikke sitt nåværende navn før i 1975; før det var den bare kjent som Jupiter XI. Den ble enkelte ganger kalt «Pan» mellom 1955 og 1975 (Pan er nå en av Saturns måner).
Carme har gitt sitt navn til Carmegruppen som består av irregulære retrograde måneri bane rundt Jupiter i avstander mellom 23 og 24 Gm og med en inklinasjon på ca. 165°.
Noter og referanser
<references group="N"/>
José Bosingwa
José Bosingwa da Silva (født 24. august 1982) er en portugisisk tidligere fotballspiller.
Den 11. mai 2008 ble det annonsert at Porto hadde akseptert et bud om en overgang til Chelsea. Bosingwa har vunnet fem seriemesterskap med Porto. I 2012 gikk han fra Chelsea til Queens Park Rangers, før QPR i 2013 fristilte ham fra kontrakten. Han fulgte da etter sin tidligere lagkamerat Florent Malouda til den tyrkiske klubben Trabzonspor.
Svovelsyre helseeffekt
Synonym
Svovelsyre helse
Synonym
Handicap
Handicap eller handikap har flere betydninger:
Helse svovelsyre
Synonym
Oktavformat
Oktavformat eller octavo, ofte skrevet 8:o, er en størrelsesbetegnelse benyttet på framforalt bøker trykt før eller under 1800-tallets første halvdel. Betegnelsen oktav er i utgangspunktet egentlig en teknisk term og ikke en størrelsesangivelse. Den innebærer at hvert papirark som benyttes ved trykkingen brettes slik at det utgjør åtte blad i den ferdige boken. Men ettersom papir på denne tid ble produsert for hånd og omtrent i en og samme standardstørrelse, er bøker i oktavformat omtrent jevnstore. Størrelsen er omtrent som en moderne norsk pocketbok.
I Europa utviklet det seg fra 1500-tallet et systematiseringssystem for bokformater. En bok som er satt sammen av ark som var brettet én gang (slik at man får fire sider), kalles folio (latin folio av folium «blad»; forkortes gjerne 2o). Dersom man bretter arket to ganger, får man en kvarto (quarto, 4o, ca. 18–29 cm høy), dersom man bretter det tre ganger, en oktavo (octavo, 8o, ca. 9–20 cm høy), dersom man bretter det fire ganger, en duodecimo (12mo), og dersom man bretter det fem ganger, en sedecimo (16mo).
Fra 1501 begynte Aldo Manuzio i Venezia å trykke klassiske verker i lite oktavoformat, noe som gjorde bøkene lette å ta med seg. Disse verkene, som innheholdt bare tekstene selv, men ikke kommentarer eller fornoter, ble svært populære blant dannede lesere. Dermed ble Manutius nært knyttet og assiosiert med oktavoformatet.
H2SO4 helse
Synonym
H2SO4 helseeffekt
Synonym
Casper Caspersen
Casper Caspersen (født i Oslo) er en norsk handikappidrettsutøver som har deltatt i paralympiske sommerleker to ganger, der han har vunnet tre medaljer i bordtennis og bueskyting.
Helseeffekt svovelsyre
Synonym
Handikap (golf)
Handikap i golf er en målestokk for en spillers spilleferdighet. Handikaptallet gir uttrykk for hvor mange flere slag enn banens par spilleren vanligvis vil bruke. Handikap utjevner forskjellen i spillestyrke, og legger dermed til rette for at spillere på forskjellig nivå kan konkurrere mot hverandre.
Handikapsystemet administreres av golfklubber eller nasjonale golfforbund og gjelder i prinsippet over hele verden. De fleste klubber krever et visst handikap, det vil si et gitt ferdighetsnivå, før man får lov å gjestespille på banen.
Det benyttes ikke handikap i profesjonell golf.
European Golf Association
European Golf Association (EGA) er en europeisk organisasjon stiftet i 1937. Organisasjonen representerer nasjonale amatørgolfforbund og består av 36 medlemsland. Norge er representert av Norges Golfforbund.
Helseeffekt H2SO4
Synonym
Volleyball under Asialekene 1990
Volleyball under Asialekene 1990. Volleyball var en av flere sporter under de ellevte Asialekene som ble arrangert i Beijing i Kina mellom 22. september og 7. oktober 1990. Det var en turnering for menn og en for damer, Kina vant begge.
Internet Protocol
Internet Protocol (IP) eller internettprotokollen er en protokoll som opererer på nettverkslaget i OSI-modellen. IP er en forbindelsesløs og upålitelig pakkeleveringstjeneste som er grunnsteinen i IP-protokollsettet. Alle transportlagsprotokoller som UDP og TCP blir overført som IP-pakker (som også kalles datagram). IP brukes også til å overføre kontroll-protokoller på nettverkslaget som ICMP, IGMP og ruting-protokoller.
Med upålitelig menes at det er ingen garantier for at en IP-pakke kommer frem. En årsak til at en IP-pakke ikke kommer frem kan være at en ruter går tom for bufferlager og må kaste pakker. Konfigurasjonsfeil på rutere kan også føre til pakketap, bl.a. hvis feilen forårsaker en loop.
Med forbindelsesløs menes at hver enkelt IP-pakke behandles uavhengig, IP lager ingen tilstand til strømmene av pakker. Dette fører til at pakker kan komme ut av rekkefølge til mottakeren. Hvis det er ønskelig med pålitelighet og at pakker skal bli levert til mottakerapplikasjonen i rekkefølge, benyttes en pålitelig transportlagsprotokoll som TCP.
Den mest brukte versjonen av IP er IPv4. Arbeidet med etterfølgeren IPv6 ble påbegynt i 1994 og er relativt moden, men har ikke blitt tatt i bruk i noen stor grad.
IP-adressering og ruting
Det mest kompliserte aspektet av IP er kanskje adressering og ruting. Hver enkelt vert koblet til nettverket identifiseres med en eller flere IP-adresser. IP-adresserommet deles opp i mindre biter, og bitene benyttes på ulike nettverk.
IP-ruting utføres av alle verter på nettverket, men viktigst av internettverk-rutere (rutere som knytter sammen nettverk). Disser ruterne bruker typisk enten interior gateway protocols (IGPs) eller external gateway protocols (EGPs) for å utveksle informasjon om ulike nett. Denne informasjonen må være tilgjengelig for at en ruter skal kunne avgjøre hvor en pakke skal sendes.
EGA
EGA kan sikte til flere ting:
So2 helse
Synonym
Kvitklettene
Kvitklettene, eller Ered Nimrais (Sindarin for Hvithorn fjellene), er en fiktiv fjellkjede fra J.R.R. Tolkiens Midgard. Fjellene har fått navn etter isbreene på deres høyeste topper. Fjellkjeden strekker seg for det meste øst vest, og er skilt fra Hithaeglir ved Rohans mark. Til tross for sydlige klimaet i Gondor og Rohan er det sne på Kvitklettenes topper selv midt på sommeren, noe som tyder på at de er Ganske høye. Fjellkjeden har ingen pass. De dødes stier passerer under dem, men bare de mest nysgjerrige (eller dumdristige) tar sjansen på den veien. Kvitklettene former Gondors nordre grense og den søndre grensen til Rohan ved unntak av de i deres østligste region.
Det må bemerkes at fjellene Irensaga (Jern Sag) og Starkhorn også regnes med i fjellkjeden. Mellom disse to toppene ligger Dwimorberg, og inngangen til de dødes stier. På den østre enden av Kvitklettene lå byen Minas Tirith som var hugget inn i fjellet Mindolluin. Gondors vaktbauner er plassert på syv forskjellige topper i Kvitklettene: Amon Dîn, Eilenach, Nardol, Erelas, Min-Rimmon, Calenhad og Halifirien.
Mange elver har sitt utspring i Kvitklettene, og blant de elvene er blant annet Adorn (en bielv til elva Jarna), Snøbrunna og Mering Strømmene (som var bielver til Entsiget) på nordsiden, og på sørsiden var det Erui, (en bielv av Anduin), Ringló og dens bielv Ciril, som sammen med Morthond dannet elva Edhellond som endte i Belfalasbukten og fløt ut nær ved Dol Amroth; i tillegg var det Lefnui av Anfalas, som hadde sitt opphav i den vestre delen av Kvitklettene, og Lebennins fem elver.
Jan Erik Stenberg
Jan Erik Stenberg (født 19. januar 1944 i Skiptvet, død 18. mars 2009 i Skiptvet) var en norsk handikappidrettsutøver som deltok seks ganger i paralympiske sommerleker, der han tilsammen vant fem medaljer i bordtennis og friidrett. Stenberg var lam og satt i rullestol.
Kjøtta
Kjøtta er ei øy i Harstad kommune i Troms. Den ligger i Vågsfjorden, rundt 9 kilometer nordøst for Harstad sentrum.
Øya har et flateinnhold på 2,21 km². Det ligger bebyggelse langs nordvestsida av øya, men per 2015 var det kun 10 fastboende innbyggere. De øvrige husene benyttes som feriehus og hytter. Øya har ikke veiforbindelse.
Arnolf Lyngstad
Arnolf Johannes Lyngstad (født 12. april 1925 på Sparbu i Nord-Trøndelag, død 23. januar 2016 i Verdal) var en norsk lærer og politiker (KrF).
Han vokste opp i Sørli som sønn av småbruker Ole Lyngstad og Ida Østnor. I 1953 giftet han seg med lærerinne Svanhild Aasen fra Inderøy, som han fikk tre sønner med, deriblant stortingsrepresentant Arne Lyngstad.
Etter eksamen ved Levanger lærerskole i 1951 var han lærer ved Ness skole i Verdal og timelærer ved Verdalsøra barneskole og Bakketun folkehøgskole. Arnolf Lyngstad var rektor ved Ness skole de siste 15 årene før han avgikk med pensjon i 1991. Arnolf og Svanhild Lyngstad underviste sammen ved skolen i 41 år, og var i 20 år de eneste lærerne ved skolen.
Ekteparet Lyngstad ble i 1993 tildelt Kongens fortjenstmedalje i sølv for sitt samfunnsnyttige virke.
Seth Barnes Nicholson
Seth Barnes Nicholson (født 12. november 1891, død 2. juli 1963) var en amerikansk astronom født i Springfield, Illinois. Han utdannet seg ved Drake University hvor han ble interessert i astronomi.
Nicholson oppholdt seg ved Mount Wilson Observatory mesteparten av sin karriere, hvor han hovedsakelig jobbet med solaktivitet. I flere tiår produserte han årlige rapporter om solflekkaktivitet. Han gjorde også flere ekspedisjoner for å måle klarheten og temperaturen fra solens korona under solformørkelser.
Diogo Correia Valente
Diogo Correia Valente (født 1568 i Lisboa i Portugal, død 28. oktober 1633 i Macao i Kina) var katolsk biskop av Funai i Japan som måtte flykte til Macao, og ble administrator av det bispedømmet i 1623. Tre år etter ble han apostolisk administrator av Macao. Han tilhørte jesuittordenen.
Vlasta Foltová
Vlasta Foltová (født 14. desember 1913 i Praha, død 2001) er en tidligere tsjekkoslovakisk turner. Hun har medaljer fra ett OL og to turn-VM.
Hun deltok i OL i 1936, her fikk hun sølv i lagkonkurransen. Tyskland vant denne konkurransen. Individuelt fikk hun ingen medaljer; kvinnene konkurrerte individuelt i OL-sammenheng først under OL i 1952. Poengoversikten tilsier likevel at hun kom på 5.-plass sammenlagt med 66,45 poeng, med 5.-plass i hopp, 7.-plass i skranke og 17.-plass i bom, som var de tre apparatene kvinnene turnet i under lagkonkurransen. Hun ble dermed Tsjekkoslovakias beste turner sammenlagt.
I VM-sammenheng var hun med og vant laggull i to VM på rad, i 1934 og 1938. Verdensmesterskapet i 1934 var det første der kvinner fikk delta.
Jacques Dupont
Jacques Dupont (født 19. juni 1928, død 4. november 2019) var en fransk syklist som deltok i de olympiske leker i 1948 i London.
Dupont ble olympisk mester i sykling under Sommer-OL 1948 i London. Han vant 1000 meter tempo foran Pierre Nihant fra Belgia og britiske Thomas Godwin. Han vant en bronsemedalje sammen José Beyaert og Alain Moineau i lagkonkurransen i landevei over 194,6 kilometer.
Han vant sykkelrittet Paris–Tours i 1951 og 1955.
Harald Titus Alexis Wergeland
Harald Titus Alexis Wergeland (født 1. mai 1811 i Christianssand, død 20. januar 1893 i Kristiania) var en norsk jurist og gårdbruker. Han ble i 1836 cand. jur. fra Det Kongelige Fredriks Universitet.
Landbruk var hovedinteressen til Harald Wergeland. Han drev prestegården i Eidsvoll for sin far Nicolai Wergeland fra 1836 til 1842, da kjøpte han gården Hilleren i Ullensaker. Frem til 1866 eide han flere gårder, bl.a. kjøpte han i 1849 gården Vest-Bingen i Sørum. Fra 1865 til 1872 var han ekstraskriver i Revisjonsdepartementet, Christiania.
Harald Wergeland utga flere skrifter om landbruksemner fra 1832, og utga en avhandling om norsk landbruk i 1843. Han ble medlem av Det kongelige norske Videnskabers Selskab i 1842. Hele sitt liv var han en aktiv brevskriver, og skrev også en mengde innlegg i blader og aviser om en rekke emner.
Vannpolo under Asialekene 1990
Vannpolo under Asialekene 1990. Vannpolo var en av flere sporter under de ellevte Asialekene som ble arrangert i Beijing i Kina mellom 22. september og 7. oktober 1990. Det var ellevte gangen vannpolo for menn var med i lekene. Sju lag deltok, Kina vant finalen med 9-7 over Japan.
Gottlieb Muffat
Gottlieb Teophil Muffat (1690–1770) var en østerriksk organist og komponist.
Liv og virke
Muffat var sønn av komponisten Georg Muffat og fikk sannsynligvis den første musikkundervisningen av ham. Etter farens død bosatte Gottlieb seg i Wien, der broren Franz Georg Muffat (1681–1710) var kammermusiker i hoffkapellet. Gottlieb fikk en traineepost i det samme orkesteret og var elev av Johann Joseph Fux.
I 1717 ble Muffat utnevnt til kammerorganist av Keiser Karl VI. Han gav keiserens barn musikkundervisning, blant andre den senere keiserinne Maria Theresia. i 1729 ble han utnevnt til andreorganist og i 1741 til hofforganist. Muffat ble i 1764 pensjonert med den anselige årspensjon på 900 Gulden.
Muffat skrev utelukkende komposisjoner for orgel og cembalo. Cembalostykkene ble utgitt med tittelen Componimenti musicali (1739). Georg Christoph Wagenseil var høyst sannsynlig elev av Muffat.
Prisguiden.no
Tjenesten startet som en undertjeneste av Hardware.no i 1998, og var i begynnelsen kun et Excel-ark med priser fra den tidens norske nettbutikker. I 1999 ble det laget et system for automatisk innhenting, formatering, og presentasjon av priser. I dag bruker Prisguiden.no en modifisert utgave av den opprinnelige kildekoden.
Tidligere eiere av Prisguiden.no var Edda Media, som igjen eides av britiske Mecom. I dag er det gründerne selv som eier tjenesten.
Prisguiden er en gratis tjeneste for brukerne, og påberoper seg å være 100% nøytral. I motsetning til hos konkurrerende prissammenligningstjenester hevdes det at man ikke har muligheten til å betale seg til bedre eksponering.
Pricerunner, tidligere eier av Prisguiden.no, ble i 2021 kjøpt av Klarna og etter 1. juni 2023, peker alle søk mot Klarnas betalingsløsning.
Kattugle
Se inndeling!
Kattuglen (Strix aluco) er en kompakt mellomstor art av ugler (Strigiformes) som er utbredt i vestlige og sentrale deler av Eurasia og i de nordvestligste delene av Afrika (Marokko, Algerie og Tunisia). Arten tilhører gruppen med egentlige ugler (Striginae) og er en del av uglefamilien (Strigidae). Den er en typisk standfugl. Ifølge IUCNs rødliste er arten livskraftig.
Beskrivelse
Kattugla er mellomstor og nominatformen måler cirka 37–39 cm. Hannene er minst og veier i snitt cirka 440 g, hunnene 553 g. Arten har et vingespenn på cirka 94–104 cm. Det er små forskjeller i størrelse mellom de ulike underartene. S. a. sylvatica er minst og S. a. mauritanica er størst. Sistnevnte har et vingespenn som er omkring 20 prosent større enn S. a. aluco (nominatformen) og S. a. sylvatica.
Kattuglen er tettbygget med et stort, rundt hode og avrunda vinger. Fjærdrakten forekommer i to fargefaser, rødbrun og gråbrun med ulike overgangsformer. Hunner er ofte mer rødbrune enn hanner. Den lyse undersiden er spettet med mørkebrunt, mens ansiktet er forholdvis jevnt brunt. Øynene er dypt sorte.
Ringmerkede kattugler har blitt opp til cirka 18 år gamle. I fangenskap er det individer som har blitt 27 år.
Bestand
Bestanden av kattugler består av flere hundre tusen hekkende par. Den svinger litt fra år til år, alt etter tilgangen på mat og hvor harde vintrene er.
Jesu slektsregister
Jesu slektregister, slik det er omtalt i Det nye testamentet, gir informasjon om Jesu slekt, men i de to redegjørelsene, den ene i Matteusevangeliet og den andre i Lukasevangeliet, er vesentlig forskjellige. Matteusevangeliet begynner med Abraham mens Lukasevangeliet begynner med Adam. Listene er identiske mellom Abraham og David, men er radikalt forskjellige derfra. Tradisjonelle kristne forskere og teologer (begynnende med Eusebius av Cæsarea på 300-tallet e.Kr.) har fremmet ulike teorier for å forklare hvorfor slektregistrene er så forskjellige, slik som at Matteusevangeliet følger slekten til Josef mens Lukasevangeliet følger den til Maria. Moderne kritiske forskere, slik som Marcus Borg og John Dominic Crossan, betrakter begge slektstavlene som teologiske konstruksjoner, laget for at den messianske påstanden skal oppfylle de jødiske kriteriene.
Kattugle
Bestand
I Europa er bestanden anslått til omkring 400 000–560 000 hekkende par, pluss opp mot 100 000 par i Vest-Russland og 20 000 par i Tyrkia. De største bestandene i Europa finnes i Frankrike og Tyskland, som hver har omkring 85 000 par. Polen har omkring 70 000 par, Spania cirka 50 000 par, Kroatia cirka 20 000–25 000 par, Storbritannia og Latvia cirka 20 000 par hver, Sverige og Hellas cirka 15 000 par hver, og Belarus cirka 10 000 par.
Jesu slektsregister
Begge omtaler Josef, Jesu fosterfar, men det er en vanlig oppfatning at Matteus lister opp Josefs slektsregister mens Lukas refererer til Marias. I såfall regnes Josefs forfedre tilbake til kongene i tostammeriket og til Salomo, mens Maria omtales som en etterkommer av Natan, en annen sønn av David og Batseba.
Kattugle
Bestand
I Norge hekker arten nord til Trondheimsfjorden, men det er ingen estimater for bestanden. Noen få par hekker helt nord til Helgeland. I Sentral-Europa er populasjonene stabile, men i Storbritannia har det vært en markant nedgang i senere år.
Jesu slektsregister
Slektsregisteret i Matteus begynner med Abraham. Det begynner med å si «Abraham ble far til Isak, Isak ble far til Jakob ...» og så videre. Det fortsetter gjennom Judas etterkommere til David, og både Tamar, Rahab, Rut og Urias hustru (Batseba) tas med som mødre til henholdsvis Peres, Boas, Obed og Salomo. Slektslinjen fortsetter gjennom kongene i tostammeriket, men Akasja, Joasj og Amasja samt Jojakim er utelatt. Utelatelse av enkelte slektsledd forekommer også andre steder i Bibelen. Slektslinjen fortsetter gjennom Serubabel og hans etterkommere og avslutter med «Josef, Marias mann. Hun fødte Jesus, han som kalles Kristus». Slektsregisteret i Lukas begynner med å si at Jesus ble holdt for å være sønn av «Josef, sønn av Eli, sønn av Mattat ...» og så videre tilbake til Natan og David og deretter alle forfedrene helt tilbake til Adam.
Kattugle
Inndeling og utbredelse
Kattugle består som åtte anerkjente underarter. Mange flere er beskrevet, men noen av disse har vist seg å være selvstendige arter og andre er flyttet som underarter av disse igjen. Inndelingen under følger HBW Alive og er i henhold til Holt et al. (2016).
Jesu slektsregister
En tidlig forklaring på de to forskjellige slektregisterne for Jesus, som forklares av Eusebius av Cæsarea, er at jødisk odelslov opererte med to forskjellige slektskap: den arvemessige og det biologiske. Hvis en mann i felles husholdning døde barnløs skulle en av hans brødre skaffe barn i dennes sted, og dette barnet ble da juridisk sett sønn av den avdøde, selv om han ikke var barnets biologiske far. Ifølge Eusebius’ kirkehistorie forekom dette i slektleddet før Josef, som regnes som Jesu far. Jakob oppreiste da en sønn for sin avdøde halvbror Heli. Biologisk er det altså Matteusevangeliet som er riktig, men etter Israels arvelov er det Lukasevangeliet som er korrekt. Denne loven fremmes i Femte Mosebok.
Kattugle
Atferd
Kattuglens flukt er rettlinjet og direkte utført med raske vingeslag ofte fulgt av glideflukt. Vingene er korte og avrundete. Kalleskrikene likner «tu-vit tu-hu». Imidlertid er dette skriket sammensatt av hannuglens tutende «ho-ho-hoo» og hunnuglens mer skrikende svar «ki-vitt».
Jesu slektsregister
Referanser
Jesus
Kattugle
Atferd
Kattugla er i hovedsak nattaktiv og holder seg i ro om dagen, gjerne sittende på en gren i skjul tett inntil trestammen. Om den blir oppdaget holder den seg stort sett rolig, hvis man ikke kommer for nær. I den lyse årstiden hender det at den jakter hele dagen. Kattuglen er en utpreget standfugl som vandrer lite. Den liker ikke å fly over store vannflater, og holder seg helst i territoriet sitt året rundt. Størrelsen på territoriet til et kattuglepar varierer mellom 10 og 100 hektar, og er størst i områder der antall fugl er lavest. Ungfuglene kan streife litt rundt omkring, men de beveger seg sjelden lenger enn 10 km.
Johan Jørgen Hagemann
Johan Jørgen Broch Hagemann (født 1. november 1840 i Kristiansand, død 14. desember 1919 i Stavanger) var en norsk lege som var en sentral drivkraft i opprettelsen av Mandal sykehus.
Stavekontroll
Stavekontroll, av og til også kalt retteprogram, er et dataprogram for å kontrollere om ordene i et dokument er skrevet riktig. Stavekontroll kan være laget som et separat program, eller som en integrert funksjon i andre programmer, som for eksempel en tekstbehandler eller en teksteditor.
Johan Jørgen Hagemann
Han avla medisinsk embedseksamen 1867 med haud og var i 1867 og 1868 ansatt som kandidat ved Rigshospitalets Hovedafdeling. I mai 1868 kom han til Mandal, der han regnes som initiativtaker og drivkraft til opprettelse av Mandal sykehus som stod ferdig 9. oktober 1879. Han ble formann i byggekomiteen og deretter formann i sykehusstyret. Han var og flere år medlem av sunnhetskommisjonen. Hagemann var også formann i Byselskabet i Mandal som ble stiftet 5. september 1877. Byselskabet fikk i 1883 lagt ny vei til Kleven.
Hagemann ble i 1884 distriktslege i Indre Hardanger. I 1895 flyttet familien til Stavanger der han var distriktslege og også amtslege og overlege ved Stavanger Amtssygehus. Han tok avskjed fra sistnevnte i 1910, og trakk seg helt tilbake i 1918.
Kattugle
Atferd
Kattugle finnes i både barskog og blandingsskog, gjerne nær dyrket mark eller i skogkanten, men den trives aller best i eldre løvskog hvor den kan finne hule trær som den kan bo i. Den trenger åpninger i skogen hvor den kan jakte. Kattuglen finnes også i parkområder i urbane strøk, til og med i storbyer som London og Berlin. Spesielt vinterstid hender det at den kommer frem til tettbebygde strøk, der den kan påtreffes i tårn eller andre bygninger.
Johan Jørgen Hagemann
Hagemann var en pasjonert dyrker av seilsporten.
Stavekontroll
Stavekontroller har gjerne to arbeidsmoduser, de kan vurdere ord etter hvert som de blir skrevet (og f.eks. markere dem med rød strek under), eller brukeren kan gjennomgå hele teksten på en gang. En spesiell undertype av retteprogram har en algoritme som alltid kommer med bare ett forslag, og har som et alternativ at de alltid retter, uten å spørre først. Slike program blir gjerne brukt i produksjon av store mengder tekst under høyt tidspress, som i aviser.
Snøugle
Snøugle (Bubo scandiacus) er en art i uglefamilien (Strigidae) som har en sirkumpolar utbredelse i arktiske strøk. Den utgjør en typisk sekundærkonsument i næringskjeden. Arten hekker i Norge, men er sjelden. Internasjonalt var arten ifølge IUCNs rødliste regnet som livskraftig fram til 2017, men da ble trusselbildet skalert opp til sårbar. Arten står oppført som kritisk truet på Norsk rødliste for arter 2021. I tillegg er den oppført på CITES liste II.
Beskrivelse
Snøugla er en av de største uglene. Fullvoksne fugler måler omkring 55–70 cm og veier typisk 700–2 950 g, avhengig av kjønn. Hunnene (60–70 cm, 780–2 950 g) blir større enn hannene (55–64 cm, 700–2 500 g).
Hannen har nærmest helt hvit fjærdrakt, eller hvit med enkelte svarte flekker. Hunnens fjærdrakt er hvit med mørkebrune flekker. Hun er helt hvit bare øverst på brystet, i nakken, og i fjeset. Flekkene er avlange, ligger horisontalt og gir drakten et spraglete utseende som gir fuglen god kamuflasje når den ligger blant framskutte steiner på bakken. Fjærdrakten dekker også føtter og klør. Ungfuglene har kraftigere flekker enn de voksne fuglene, og kan være nesten helt brune. Når de klekkes er ungene dekket av hvit dun, som blir gråere etter noen dager.
Klørne er krumme, 25–35 mm lange, og er nesten skjult av fjær. Nebbet er smalt og krumt, og omtrent dekket av fjær. Fargen på nebbet er svart.
Fjærene ytterst i vingen har en ujevn ytterkant. Oversiden av vingene har en hårlignende mikrostruktur. Den reduserer støyen fra luften når luften passerer over vingen. Dette gjør at snøugla kan fly svært stille, for menneskeøret praktisk talt lydløst.
Øynene er store og gule. Det ytre øret er lite utviklet og vanligvis dekket av fjær, men som alle ugler har den svært god hørsel og kan lokalisere byttedyr som er skjult av snø eller vegetasjon kun ved hjelp av den.
Snøugla er stort sett stille, men har en revirsang som kan beskrives som er et kort, dumpt og litt stønnende «hooh», og som blir gjentatt med noen sekunders mellomrom. Revirsangen kan høres opp til 10 km unna. Snøugla har også en varsellyd. Hannens varsellyd er et bjeffende «kræk-kræk-kræk», hunnens er grovere og høyere i tonen. Et gjennomtrengende og fløytende skrik «siiuue» brukes av både hunnen og de tiggende ungene.
Den eldste viltlevende snøugla som er registrert ble cirka 10 år gammel, den eldste i fangenskap ble 28 år.
Utbredelse
Fordi snøugla beveger seg over store områder har det vært vanskelig å tallfeste bestanden, men den regnes som sjelden. De største populasjonene befinner seg trolig i Sibir og Alaska. I 2013 esitmerte Partners in Flight Science Committee totalbestanden til omkring 200 000 individer. Noen år senere hevdet BirdLife International at totalbestanden trolig lå omkring 100,000–500,000. Nå tror imidlertid forskerne at arten er vesentlig mer sparsomt distribuert, og at delbestandene trolig klumper seg rundt næringsressursene. Et nytt estimat anslår at totalbestanden teller omkring 14 000 par eller cirka 28 000 individer, noe som er betydelig mindre enn tidligere antatt. Det har ført til at arten nylig har blitt skalert opp til sårbar på IUCNs rødliste.
Bestandene varierer trolig i takt med den viktigste byttedyrbestanden, lemen. Dette gjelder spesielt i Norden, der man kan oppleve en «invasjon» av russiske snøugler i gode lemenår. I et godt lemenår kan hekkebestanden i Skandinavia ligge omkring 40–55 par/100 km², men kanskje kun 15 par/100 km² i det neste. Siste hekking i Sør-Norge fant trolig sted i 1979, mens den fortsatt hekker spredt i Nord-Norge, spesielt i Finnmark (der den også kan hekke langs kysten).
Det antas at det hekker opp mot 1 000 par i Russland, i Nord-Amerika noen flere. På Shetland hekker ikke arten lenger, mens den hekker svært sjelden på Island. Ingen ting er kjent om den nordasiatiske populasjonen. Den er knyttet til åpne, treløse områder i fjellet og på tundraen, gjerne i nærheten av næringsrike våtmarksområder i mosaikk med moreneavsetninger. Fennoskandia har en felles bestand med Russland, og satellitt-telemetridata har vist at uglene vandrer til og fra Russland gjennom året og mellom år (Jacobsen et al. 2014). Kolahalvøya har også vist seg å være et viktig overvintringsområde for snøuglene (Øien et al. 2018). Snøugla er en nomadisk art som ikke hekker årlig i Norge. Siden 1974 har det i all hovedsak vært dokumenterte hekkinger bare i Nord-Norge. Arten er avhengig av svært gode smågnagerbestander, spesielt lemen, for å gå til hekking. Forekomst i Norge betinger derfor bestandstopper for smågnagere. DNA-studier tyder på at alle snøugler i Arktis utgjør en felles bestand med fri utveksling av gen-materiale (Marthinsen et al. 2008).
Atferd
Snøugla trives best i åpne områder opp til et par hundre meter over havet. Enkelte steder, spesielt i Norge, kan den også hekke i åpne fjellområder opp til omtrent 1000 meter over havet. I motsetning til de fleste andre ugleartene er snøugla dagaktiv. Egentlig er den mest aktiv i grålysningen og i skumringen, men den lever i arktiske strøk der det er lyst døgnet rundt i sommermånedene og har måttet tilpasse seg disse forholdene.
Snøugla beveger seg over store områder i arktiske strøk. Den har ingen faste trekkruter, men befinner seg der hvor det er best tilgang på mat. Den vandrer ikke bare i forbindelse med hekkingen, men kan leve et nomadeliv hele året. Normalt vandrer den i øst–vestretning, men i år med liten lemenbestand kan den også trekke sørover. Da kan den bevege seg over store avstander på jakt etter mat. Det er spesielt ungfuglene som trekker langt, og de som trekker lengst sørover i Europa kommer så langt syd som til Danmark, Shetlandsøyene og Hebridene. I Amerika er snøugla sjelden sør for Canada, men enkelte streiffugler har blitt observert i Texas og Florida. I Asia har snøugla blitt observert så langt sør som i Kina.
Når snøen går om våren har snøugla en tendens til å oppholde seg på de siste snødekte områdene så lenge som mulig. Det er usikkert om det er på grunn av at den lyse fargen gir best kamuflasje mot snøen, eller om det er fordi den foretrekker å være på de kjøligste stedene. I varmt vær regulerer den kroppstemperaturen gjennom åndedrettet, eller ved hjelp av vingene. Et tykt dunlag dekket med fjær over hele kroppen, også på beina, gir snøugla en god varmeisolering. Den opprettholder en kroppstemperatur på 38–40°C selv når lufttemperaturen kommer ned mot -50°C. I sterk vind hender det likevel at den søker ly bak en stein eller en snøskavl.
Snøugla lever alene utenom hekketiden. Den er sky, og vanskelig å komme innpå. Når den er på gjesteopptreden langt syd for hekkeområdene er den mindre sky enn nordpå, der den kan lette på flere hundre meters avstand hvis man prøver å nærme seg. Ungenes forsvarsmekanisme ved rovdyrangrep er å spille døde, stivne og se ut som at de har vært døde lenge. Dette er et forsvar mot reven, som foretrekker levende bytte. Snøugla kan være svært aggressiv hvis den må forsvare redet.
Apoteket Hjorten i Oslo
Apoteket Hjorten i Oslo var et apotek på Grønland i Oslo. Navnet Apoteket Hjorten er brukt på en rekke norske apotek i flere norske byer eksempelvis: Apoteket Hjorten i Fredrikstad og Apoteket Hjorten i Trondheim.
Snøugle
Atferd
Voksne snøugler har få naturlige fiender, men kan bli tatt av fjellrev, rødrev og ulv. Reirene plyndres også av måker, som er ute etter både egg og kyllinger. Den største trusselen kommer imidlertid trolig fra matmangel og kollisjoner med menneskeskapte objekter.
Ernæring
Snøugla er et rovdyr. Den spiser helst lemen. Når det er mangel på lemen kan den også ta andre gnagere som fjellmarkmus, markmus, og hare. Den spiser også fisk, og forskjellige fuglearter som for eksempel rype. I hekkesesongen kan den ta egg fra andre fuglearter, blant annet svaner. I nødsfall spiser den også åtsler. En voksen fugl trenger tre–fire lemen per dag for å dekke matbehovet. Dette tilsvarer sju–tolv mus. Ved god tilgang på mat kan den spise mye mer, i løpet av en enkelt dag er den i stand til å spise inntil ti–tolv lemen, og i løpet av et år kan en snøugle sette til livs 1 600 lemen.
Apoteket Hjorten i Oslo
Apoteket ble startet i 1857 etter at dette var bestemt ved en kongelig resolusjon 4. desember 1856. Apoteket var det femte i Christiania. Etter en brann i 1859 der 18 personer omkom, ble ny apotekergård bygget. Denne var ferdig i 1861 tegnet av stadskonduktør Chr. H. Grosch, for apoteker Ole Andreas Haanshus. Ved ombygging i 1963 ble det opprinnelige offisinet gitt av apoteker Anders Tenøe til Norsk Farmasihistorisk Museum og montert i sin helhet på Norsk Folkemuseum på Bygdøy.
Jupiter Award
Jupiter Award var en årlig amerikansk litteraturpris utdelt i 1974, 1975, 1977 og 1978 for forfatterskap innen science fiction. Utmerkelsene ble gitt for beste roman («novel»), kortroman («novella»), langnovelle («novelette») og novelle («short story»). Jupiter Award ble utdelt av den amerikanske foreningen Instructors of Science Fiction in Higher Education («Instruktører i science fiction i høyere utdanning»).
Snøugle
Ernæring
Selv om snøugla er dagaktiv og jakter mest i dagslys kan den også jakte om natta. For det meste jakter den ved å sitte på en topp hvor det er god utsikt og speide etter byttedyr, men den kan også se etter bytter når den flyr lavt over terrenget. Den er nesten helt lydløs i flukten, selv vingeslagene lager svært lite lyd. Når den har fått øye på et bytte kan den fange det på bakken, ta det i lufta, eller snappe det opp fra vannflaten. Der bakken er dekket av snø eller tett vegetasjon bruker snøugla hørselen til å lokalisere byttedyret før den stuper ned og graver det fram.
Kattugle
Atferd
Mindre skogsugler som kirkeugle og hornugle kan i alminnelighet ikke holde til i samme område som kattugler.
Apoteket Hjorten i Oslo
Apoteket ble ombygget i 1986 og ominnredet til serveringssted i 2000.
Lokalene brukes siden 2000 av serveringsstedet Dattera til Hagen.
Apoteket har idag navnet Vitusapotek Hjorten og holder til i Smalgangen 5.
Kattugle
Ernæring
Dietter består hovedsakelig av smågnagere, som vånd, mus og rotter, men den kan også ete fugler, ormer, frosker, insekter, og av og til fisk. Byttet slukes normal helt. To ganger i døgnet gulper fuglene opp det som ikke kan fordøyes (skjelettrester, pelshår og lignende) i såkalte gulpeboller.
Kattugler jakter helst om natten. Fuglene sitter gjerne stille på en grein og venter, mens den ser og lytter etter byttedyr. Når den oppdager et bytte som beveger seg på bakken glir den stille ned og fanger det med klørne, mens den dekker byttet med vingene så det ikke kan unnslippe. Byttet avlives normalt med nebbet. Den kan også ta fugler i flukt og i reder.
Reproduksjon
Kattugler blir kjønnsmoden før de er et år gamle. Fuglene lever vanligvis i monogame parforhold livet ut, men enkelte hanner kan være polygame. Arten bygger ikke redet selv, men legger eggene i et rede som er forlatt av skjærer eller kråker, eller i et hult tre. Egentlig er kattugle en utpreget huleruger, men den tilpasset seg mangelen på hule trær og kan derfor også ruge i åpne reir. Kattuglen bruker gjerne fuglekasser som er tilpasset spesielt for ugler. Kattugler kan forårsake skade på mennesker når den forsvarer redet.
Fuglen yngler tidlig på året, av og til så tidlig som i februar, men normalt i mars. I gnagerår klekker den store kull. I år med få gnagere legger den bare to–fire egg, enkelte år legger den ingen egg i det hele tatt. Eggene er hvite, nesten helt runde, og cirka 46x39 mm store.
Eggene klekkes etter en rugetid på cirka 29 dager. Ungene begynner å bevege seg ut av redet når de er omtrent 4 uker gamle, og de lærer å fly når de er rundt 7 uker. Foreldrene tar seg av ungene til de er i stand til å skaffe seg tilstrekkelig med mat på egen hånd når de er 4–5 måneder gamle. Utpå høsten må ungfuglene forlate territoriet til foreldrene, og skaffe seg sin egen yngleplass.
Sykling under Sommer-OL 1992
Sykling under Sommer-OL 1992. Sykling var med på det olympiske programmet for 22. gang under OL-1992 i Barcelona. Det ble konkurrert om totalt ti olympiske titler, to på landevei og fem på bane for menn. Kvinnene kjørte et individuelt landeveisritt over 82 kilometer og to baneritt. Tyskland ble beste nasjon med fire gullmedaljer foran Italia med to.
Snøugle
Ernæring
Snøugla har ikke tenner, små bytter slukes hele. Større byttedyr fraktes vekk og rives opp i mindre deler som slukes enkeltvis. Den har sterk magesyre som bryter ned byttet, men rask fordøyelse så den rekker ikke å fordøye bein, hår og fjær. Av dette danner den harde kuler – gulpeboller – som den gulper opp igjen og spytter ut. Ungene fores med kjøttstykker som er fri for bein og fjær.
Reproduksjon
Hekkeplassene ligger gjerne elevert i områder med myr og vassdrag og gode utsiktspunkter, ofte med nærhet til moreneavsetninger. Redet består som oftest av en liten fordypning i bakken.
Snøugla blir kjønnsmoden i 2-årsalderen. Den lever normalt i et monogamt parforhold hele livet. Hekkingen, som varer fra mai til september, foregår på tundraen eller i vidstrakte og småkuperte fjellområder over tregrensa. Snøugla bygger ikke reir, men graver en liten grop i bakken som den legger eggene i. Eggene blir lagt i mai–juni. De legges over en periode på to–tre uker, og det blir derfor stor forskjell mellom ungene i ett og samme kull.
Snøugla er svært spesialisert, og hekker bare der hvor det er god tilgang på lemen. Normalt legger hunnen 5–8 egg, men antallet avhenger av hvor god tilgang det er på mat. I år med mange smågnagere kan hun legge opptil 12 egg, men i år med lite lemen kan snøugla helt la være å legge egg. Det er bare hunnen som ruger ut eggene og mater ungene. Hannens oppgaver er å skaffe maten, og å holde vakt mot rovdyr. Hvis egg eller unger står i fare for å bli angrepet viser begge foreldrene seg som fryktløse forsvarere, og forsvarer reiret selv mot så store rovdyr som ulv. Eggene klekkes etter en rugetid på 30–35 dager. Ungene beveger seg utenfor reiret så snart de kan gå når de er 12–20 dager. De lærer å fly når de er cirka 35 dager gamle. Deretter trenger de et par ukers trening før de blir gode flygere. Snøugla tar seg av ungene til de er omtrent 10 uker gamle.
Fredning
Snøugla er fredet i Norge, og har vært det siden 1965. Den står på Norsk rødliste for arter 2021 som kritisk truet. En av de største truslene mot snøugla er faunakriminalitet. På grunn av at det har vært mulig å selge utstoppede snøugler til høye priser har det vært drevet ulovlig jakt, og snøugla har vært nær ved å bli utryddet i Europa.
I Alaska er det tillatt å skyte ubegrenset med snøugler forutsatt at de skal brukes til å lage mat eller klær, felling for salg er ikke tillatt.
Bestandsutvikling og rødlistevurdering
Den norske hekkebestanden ble i 2015 anslått til færre enn 200 individer i de foregående årene, og med store variasjoner mellom år. Bestandsestimatet tilsier både rødlistekategori sterkt truet EN og kritisk truet CR etter kriteriet D1 (Antall produksjonsdyktige individ).
Snøugla har et nomadisk levesett der individer som hekker hos oss ser ut til å kunne rekrutteres fra store deler av det nordlige Russland. Derfor kan vi forvente reetableringer så lenge global bestand opprettholdes, og vi fortsetter å få masseforekomster av smågnagere i våre fjellområder. I gjennomsnitt er årlig antall reproduktive individer i Norge færre enn 50, og arten kvalifiserer dermed til rødlistekategori kritisk truet CR etter kriteriet D1 (Antall produksjonsdyktige individ).
Påvirkninger: Jacobsen et al. (2014) gjennomgår trusselfaktorer for snøugla i rapporten som er tenkt å kunne være et faggrunnlag for en framtidig handlingsplan for arten. Følgene faktorer er diskutert; næringssvikt, klimaendringer og ugunstige værforhold, tekniske inngrep og forstyrrelser, predasjon og parasitter, menneskelig etterstrebelse (inklusive bifangst) og miljøgifter.
Konklusjon: Snøugle (Bubo scandiacus) vurderes i 2021 til rødlistekategori kritisk truet CR, på bakgrunn av bestandsestimater og basert på kriteriet «få reproduksjonsdyktige individ».
Andre arter
Det finnes over 200 arter ugler. Ti uglearter lever og hekker i Norge, det er haukugle, hornugle, hubro, jordugle, kattugle, lappugle, perleugle, slagugle, snøugle og spurveugle. I tillegg har enkeltindivider av dverghornugle, kirkeugle og tårnugle blitt observert i Norge noen ganger.
Villers-Cotterêts
Villers-Cotterêts er en kommune i departementet Aisne i regionen Hauts-de-France nord i Frankrike. Kommunen ligger i kantonen Villers-Cotterêts som ligger i arrondissementet Soissons. I hadde Villers-Cotterêts 0 innbyggere.
Stedet var i 2007 startsted for den 4. etappen av Tour de France.
Befolkningsutvikling
Referanse: INSEE
Jack Straw
John Whitaker «Jack» Straw (født 3. august 1946 i Buckhurst Hill i Essex i England) er en tidligere britisk politiker for Arbeiderpartiet. Han var justisminister i Gordon Browns regjering. Han var Storbritannias innenriksminister fra 1997–2001 og utenriksminister fra 2001–2006. 5. mai 2006 ble han parlamentarisk leder i Underhuset og Lord Privy Seal. Han var medlem av Parlamentet for valgkretsen Blackburn fra 1979 til 2015.
Straw har som mange andre britiske politikere bakgrunn fra studentpolitikken i National Union of Students, og vant kampvoteringen om ledervervet i NUS mot den norske studentpolitikeren Carl I. Hagen i 1967.
Louis Botha
Han ble medlem av parlamentet i Transvaal i 1897 som representant for Vryheid. To år senere kjempet Botha i andre boerkrig, innledningsvis under Lucas Meyer i det nordlige Natal, og senere som general i ledelsen ved Colenso og Spion Kop. Da Petrus Jacobus Joubert døde, ble han øverstkommanderende for Transvaals boere hvor han demonstrerte sine evner igjen ved Belfast-Dalmanutha. Etter Pretorias fall ledet han et konsentrert geriljafelttog mot britene sammen med Koos de la Rey og Christiaan de Wet. Suksessen til tiltakene hans ble sett i den jevne motstanden som boerne tilbød helt til krigen tok slutt etter tre år.
Han var den fremste representanten til sine landsmenn i fredsforhandlingene i 1902. Etter at Transvaal fikk selvstyre i 1907, ble general Botha bedt om å danne en regjering, og våren samme år deltok han i en konferanse for kolonistatsministere som ble holdt i London. Under hans besøk i England ved denne anledningen, erklærte Botha Transvaals helhjertede tilhørighet til det britiske imperiet, og hans intensjoner med å arbeide for landets velferd uavhengig av rasemotsetninger. På denne tiden henviste dette til boere/afrikandere som en separat rase fra britiske sørafrikanere.
Han ble statsminister i Transvaal den 4. mars 1907. Sammen med en annen boerkrigshelt, Jan Smuts, dannet han South African Party, eller SAP. Botha ble vidt utbredt sett på som for forsonende med Storbritannia og stod ovenfor opprør innenfra eget parti og fra opposisjonen under James Barry Munnik Hertzogs Nasjonalistparti. Da Sør-Afrika fikk status som dominion i 1910, ble Botha den første statsministeren i Unionen Sør-Afrika.
Etter at første verdenskrig startet, sendte han styrker for å ta Tysk Sørvest-Afrika, et trekk som var upopulært blant boerne som fremprovoserte boeropprøret.
På slutten av krigen ledet han en kort tid et britisk militæroppdrag til den andre polske republikk under den polsk-sovjetiske krig. Han hevdet at betingelsene i Versaillestraktaten var for harde mot aksemaktene, men signerte traktaten.
Han døde av spanskesyken.
Zhongshan kullkraftverk
Zhongshan kullkraftverk er et kullkraftverk i Zhongshan, sentralt plassert ved Perlefloden delta i provinsen Guangdong, i det sørlige Kina. Det har en installert produksjonskapasitet på 110 MW, med to like store enheter installert. Det er signert intensjonsavtaler om å sette opp ytterligere 2 x 300 MW enheter for strømforsyning og fjernvarme i samme anlegget.
Operatør er Zhongshan Power Ltd, Hongkong.
Lidj Jasu av Etiopia
Han var sønnesønn av forgjengeren Menelik II. Fordi han konverterte til islam ble han avsatt av en allianse mellom kirken, hæren og adelen i landet. Han ble erstattet av sin tante Zewditu I.
Mazda
Mazda er en japansk bilmerke med hovedkontoret i Hiroshima. Firmaet ble stiftet i 1920 og i 1979 startet selskapet et samarbeid med Ford Motor Company.
I 1966 sendte Mazda en 1500 og en varebil til Oslo med en flytende japansk industriutstilling. Tom Kolberg så utstillingen og reiste kort tid etter til Japan for å sikre seg agenturet. I1967 etablerte han Kolberg Motor AS. Før tiåret var omme så var det registrert 2666 Mazda personbiler pluss 146 varebiler.
I 1971 var Mazda Norges mest solgte japanske bilmerke. Det hadde en markedsandel på personbiler på 7,6% og på varebiler 4,9%. Mot slutten av 1970-årene gikk bilsalget ned i Norge, og dette rammet også Mazda.