cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Odeon til Herodes Atticus
Moderne hendelser
Publikumstribuene og orkhestra (scenen) ble restaurert ved bruke marmor fra fjellet Pentelikon (16 km fra Athens sentrum). Siden da har teateret vært det fremste stedet for Athens festvial, en årlig kunstfestival som går fra mai og ut oktober, og med et mangfold av de fremst greske foruten internasjonale artister.
Spiceworld - The Movie
Anmelderne
Filmen fikk jevn over dårlige kritiker, noe som gjenspeiles i at den kun har fått 34 % på Rotten Tomatoes og 32 % på Metacritic. Den amerikanske filmanmelderen Roger Ebert gav den en halv stjerner (av fire) og totalslaktet den. Han førte den senere opp på sin liste over hans mest hatede filmer. Til tross for at de fleste kritikerne var negative var det også noen som gav den god omtale. Den ble meget godt mottatt av San Francisco Chronicle som skrev: «Girls just wanna, they really, really wanna have fun. And they do in "Spice World," a joyous, hilarious send-up of rock star pretensions and an enchanting celebration of "girl power" in pop culture». Også kritikerne i San Francisco Examiner, Variety, og The New York Times var mest positiv i sin omtale. Hardest medfart fikk den av kritikerne i Washington Post, The New Yorker, Dallas Observer og Chicago Sun-Times.
Odeon til Herodes Atticus
Moderne hendelser
I 1957 hadde Maria Callas konsert ved Odeon som en del av Athens festival og i det samme året ble Edith Hamilton utnevnt til æresborger av Athen da hun var 90 år gammel. I mai 1962 ga Frank Sinatra to veldedighetskonserter for Athens borgere. Odeon var også møtested for kåringen av Miss Universe 1973. En annen og mer minneverdig forestilling var den greske sangeren Nana Mouskouri i 1984 som etter tjue års fravær kom tilbake til sitt hjemland.
Spiceworld - The Movie
Anmelderne
Den fikk noe bedre mottakelse i Norge enn utlandet. Blant annet så gav VGs anmelder den terningkast fire og skrev følgende: «Spice World er renhekla stjernedyrkelse av Posh, Sporty, Scary, Ginger Baby - alle med Spice til etternavn. Det er proft, energisk og underholdende!». Dagbladets anmelder gav den terningkast tre og skrev blant annet at: «Ablegøyene er strengt tatt ingenting seere over 14 ler seg i hjel av. Men selvironien legger et forsonende skjær over prosjektet. Spice Girls er ikke selvhøytidelige. I alle fall ikke på film».
Odeon til Herodes Atticus
Moderne hendelser
Luciano Pavarotti opptrådte to ganger på Odeon, i 1991 og i 2004. Den greske musikere og komponisten Vangelis’ korsymfoni Mythodea hadde premiere ved Odeon i juli 1993. Hans landsmann Giannis Khrysomallis, kjent som Vanni, spilte i september 1993. Engelske Sting spilte ved stedet under hans turne Mercury Falling den 17. mai 1996, og i juni 2018 kom han tilbake for ytterligere to konserter.
Spiceworld - The Movie
Økonomi og popularitet
Filmen ble en moderat publikumssuksess. Den innbrakte $77 millioner på verdensbasis, hvorav $29 millioner i USA og $18 millioner i Storbritannia. Produksjonskostnadene var på $25 millioner.
Liste over kulturminner i Lier
Liste over kulturminner i Lier er en oversikt over fredede og/eller bevaringsverdige bygninger og elementer i Lier. Data er hentet fra Riksantikvarens liste over kulturminner.
Odeon til Herodes Atticus
Moderne hendelser
Den 29. september og 2. oktober 2016 samlet Sivert Høyem 10 000 greske publikummere til to utsolgte konserter i Herodes Atticus’ Odeon. Høyem framførte sin musikk med sitt faste band, gjestevokalist Marie Munroe og en norsk strykekvartett. Konserten hadde premierevisning på NRK2, fredag 31. mars 2017.
Spiceworld - The Movie
Økonomi og popularitet
Budsjettet var på $25 millioner.
Liste over kulturminner i Lier
ID-nummer består av et lenket tall som går direkte til det aktuelle kulturminnet i Kulturminnesøk.
Odeon til Herodes Atticus
Moderne hendelser
Andre som har opptrådt ved Herodes Atticus’ Odeon er blant annet Plácido Domingo, José Carreras, Montserrat Caballé, Alicia de Larrocha, the Bolshoi Ballets, Calexico, Maurice Béjart, Joaquín Cortés, Paco de Lucía, Diana Ross, Liza Minnelli, Goran Bregovic, Jean Michel Jarre, Ennio Morricone, Jethro Tull, Karolos Koun, Mikis Theodorakis, Manos Hatzidakis, Nikos Koundouros, Patti Smith, Sivert Hoyem, Spiros Evangelatos, Fairuz, Yannis Markopoulos, George Dalaras, Haris Alexiou, Marinella, Foo Fighters, Yann Tiersen, Dionysis Savopoulos, Leonidas Kavakos, og Kathryn Morgan.
Spiceworld - The Movie
Priser
Bandmedlemmene ble tildelt en Razzie Awards i klassen «verste kvinnelige hovedrolle». Filmen ble nominert i ytterligere seks kategorier, og i 2005 ble den nominert i klassen «verste musikal i løpet av de 25 år som Razzie Awards har eksistert».
Kjetil
Kjetil og Ketil er nordiske mannsnavn. Kjetil er den norske formen, mens Ketil også brukes på dansk og færøysk.
Kjetil har norsk navnedag 11. juli.
Etymologi
Kjetil og Ketil har begge opprinnelse i det norrøne navnet Ketill. Navnet er dannet av ordet ketill, «kjele», men som navn har betydningen «offerkjele», som ble brukt for å samle opp blod ved ofring, og senere «hjelm» (en omvendt kjele) vært betraktet som bakgrunn for navnet. Like trolig er det at «kjele» henspiller på matkjelen; mannen skulle bli flink til å skaffe mat til kjelen hjemme.
Den gammeldanske formen av navnet var Ketil, og den gammelsvenske Kætil. Det islandske katla antas å være en tidligere variant, og brukes blant annet om Katla (i Norge), et sted med jettegryter. Det engelske kettle betyr også «kjel».
Lite brukte navn med samme opphav er: Kittel, Kittil, Kjetill, Kell, Keld, Kjeld, Ketel, Ketill, Kettil, Kield, Kiättel, Kjetel, Käll, Kätil og Kättil. Tradisjonell uttale av Ketil har vært med kj-lyd, altså som Kjetil. Skriveformen Ketil er altså ikke opprinnelsesmessig korrekt, men har vokst frem over tid.
Kjell er en nyere form av navnet, kjent fra 1400-tallet. Det kan imidlertid ha sin bakgrunn i «kjelde»/«kilde».
Palacio de Bellas Artes
Palacio de Bellas Artes er et palass i Mexico by som er Mexicos hovedbygning for scenekunst, da særlig opera.
Bygningen er berømt for sitt ekstravagante Beaux-Arts-eksteriør i hvit marmor, og sine innendørs veggmalerier av Diego Rivera, Rufino Tamayo, David Alfaro Siqueiros og José Clemente Orozco.
Teateret brukes for opera, klassisk musikk og dans. Palasset har to museer: Bellas Artes-museet og arkitekturmuseet.
Palacio de Bellas Artes ligger i byens historiske sentrum. Ved siden av ligger parken Alameda Central, og rett over veien står den kjente bygningen Torre Latinoamericana.
Kattefamilien
Gammel inndeling:
Ny inndeling:
Kattefamilien (Felidae) kalles også kattedyr, katter og felider. Kattefamilien utgjør sammen med sju andre familier gruppen av kattelignende rovpattedyr, som inngår som én av to store grupperinger blant rovpattedyrene. Kattefamilien kan videre deles inn i åtte grunnleggende slektslinjer, etter avstamming. Med unntak av ozelotlinjen, der artene har 18 kromosompar (2n = 36), så har alle andre felider 19 kromosompar (2n = 38).
Kattedyr regnes som de mest spesialiserte av alle rovpattedyr, fordi artene stort sett livnærer seg av kjøtt fra byttedyr de selv har nedlagt. Stamfedrene levde trolig i Asia under oligocen, men den linjen som førte til dannelsen av moderne kattedyr oppsto først for omkring 14 millioner år siden, fra en felles stamfar. Størst biologisk mangfold har ville kattedyr i India, med hele 16 ulike ville arter.
Kattefamilien deles inn i to underfamilier; små kattedyr (Felinae) og store kattedyr (Pantherinae). Hver av underfamiliene består av et antall slekter og arter. I dag regner IUCN/SSC Cat Specialist Group med 41 arter, men antallet regnes ikke som endelig avklart. Noen hevder at det er flere arter, andre at det er færre. Siden mange av artene er lite studert, må man derfor regne med at antallet arter kan bli justert. Slektsforholdet mellom artene er også i mange tilfeller usikkert.
Beskrivelse
Katter har en kropp med svært myk anatomi og eksplosiv muskulatur. Kroppen er som oftest langstrakt, men noen arter er mer kvadratiske og steile i kroppsformen. Et fellestrekk hos alle katter er et relativt rundt hode med svært kraftige kjever og et forholdsvis kort/butt snuteparti med trykkfølsomme værhår under snuten. Kjevene har 28–30 tenner (tannformel: 3/3, 1/1, 2–3/2, 1/1). Fortennene er små og meiselformede. Hoggtennene varierer fra middels store til store. Fossilmaterialet viser at svært store hoggtenner har utviklet seg flere ganger uavhengig av hverandre hos utdødde kattedyr. Hos de mest berømte av alle fossile kattedyr, sabeltannkattene i slekten Smilodon, var de enorme. De øvre hoggtennene er alltid størst. Første premolar mangler; den andre, når den finnes, er bakovervendt. Molarene er små og enkle i strukturen. Rovtennene er imidlertid svært godt utviklet, og kinntennene er av skjæretypen, siden katter ikke knuser maten.
Ville kattedyr finnes i de fleste fargevarianter vi også kjenner fra tamkattene. Fargene gir dem som regel god kamuflasje i deres naturlige miljø. Mange har en rustgul til rødoransje eller olivengrå bunnfarge med mørkere flekker eller striper. Andre, for eksempel løver, karakaler og voksne pumaer, mangler flekker eller striper. Mange finnes i svarte eller nesten svarte varieteter.
Enkelte arter, for eksempel gaupe, kanadisk gaupe og fiskerkatt, har påfallende store labber. Dette er en stor fordel i snø og våtmarksområder.
De fleste kattedyr har inntrekkbare klør, unntatt gepard og noen arter i slekten fiskerkatter (Prionailurus). Klørne er sylskarpe griperedskaper som kattene kan bruke, både når de jakter, forsvarer seg og klatrer. Dette har bidratt til at noen trodde geparden tilhørte de mest primitive kattene, men moderne forskning har avdekket at dette trolig ikke er tilfellet. Hos de største artene, som tigeren, kan klørne blir opptil 12 cm lange.
Katter er svært hurtige, men ofte ikke særlig utholdende. Mange arter klatrer godt, og enkelte arter lever hovedsakelig i trærne. Gepard og løve regnes som de dårligste klatrerne; løven i hovedsak på grunn av vekten. Kattedyr kan svømme. Noen arter svømmer riktignok ugjerne, noe de fleste katteeiere kjenner til. Flere er ypperlige svømmere og påtreffes ofte i vann. Til de siste hører jaguaren, som også kan dykke, fiskerkatten og jaguarundien.
Anatomisk er katter utrustet for spenst og sprint, og hurtigst av alle er geparden. Arten kan trolig oppnå en toppfart på omkring 110 km/t. Men særlig utholdende er de ikke.
Kattedyr, til dels også innen samme art, varierer mye i størrelse. De største tigrene kan måle minst 330 cm fra snutespiss til halerot og veie over 300 kg, mens de minste rustflekkattene må nøye seg med ca. 35 cm og under 1 kg. De største eksemplarene av den utdødde sabeltannkatten Smilodon populator fra Sør-Amerika kan ha veid over et halvt tonn.
Løver er det eneste kattedyret som lever i et sosialt hierarki. Alle andre arter lever stort sett som solitære predadorer som primært jakter alene.
Sanseapparatet
Katter har meget godt syn, og synet er sammen med hørselen trolig kattenes viktigste sanser. Katter har nattsyn. I nyere tid har det også blitt kjent at katter, i likhet med hunder og flere andre dyr, har evnen til å detektere ultrafiolett lys. Hos kattedyr sitter øynene framovervendt. De fleste artene har øyne med vertikal spalteformet pupille, unntatt katter i slektene Panthera, Acinonyx, Puma og Otocolobus. Disse har runde pupiller. Hos noen arter kan de spalteformede pupillene være nærmest bønneformede og se tilnærmet runde ut i noen typer lys, for eksempel hos gaupe (Lynx lynx). En åpen vertikal spalteformet pupille gir større lysåpning enn en rund pupille, noe som kan sees på som en adapsjon for dårlig lys og mørke.
Trichemeopedus
Trichemeopedus er en slekt av biller som tilhører den artsrike underfamilien Lamiinae i familien trebukker (Cerambycidae).
Utbredelse
Slekten er kjent fra Nepal og Bhutan.
Eliteserien i håndball for menn 2005/06
Eliteserien i håndball for menn 2005/06 var den 40.sesongen av den norske eliteserien i herrehåndball.
Ligaen besto av de 9 beste lagene fra Gildeserien 2004/05, de to beste lagene fra 1. divisjon 2004/05 samt vinneren av fjorårets kvalifiseringskamp. Sesongen startet 17. september 2005 med kampen mellom og, og ble avsluttet med en full runde 5. april 2006.
Kattefamilien
Hørsel
Hørselen er meget viktig for kattedyr. De fleste arter har store, trekantede ører. Ørene (dvs. de ytre ører) kan uavhengig av hverandre vris i nesten alle vinkler. Dette hjelper kattedyrene til å lokalisere byttedyr uten å vri hodet og dermed lage lyd. Kattedyr hører antagelig bedre enn hunder, selv om det er betydelige individuelle forskjeller hos begge. Katter hører iallfall lyd over et ekstremt stort frekvensområde (mange oktaver). De oppfatter høyfrekvent lyd svært godt, og ikke minst overgår de hunder i å høre ultralyd (dvs. lyd med høyere frekvenser enn mennesker kan høre, altså høyere enn ca. 20 000 Hz (eller 20 kHz). Hørbare frekvenser er oppgitt til 45 Hz–64 kHz for katter og 67 Hz–45 kHz for hunder . Mennesker hører til gjengjeld lavere frekvenser bedre, som regel ned til ca. 20 Hz. Hørbare frekvensområder defineres gjerne ut fra som er hørbart ved et lydtrykknivå på 60 dB. Et forsøk med to tamkatter viste et de kunne høre frekvenser fra 48 Hz til 85 kHz ved et lydtrykknivå på 70 dB. . Kattedyr kan altså ikke høre de laveste (dypeste) tonene på et piano eller en kontrabass. Til gjengjeld gjør følsomheten for høye frekvenser at kattene kan lokalisere smågnagere (hvis skrik har en typisk frekvens på 11–22 kHz hos voksne individer ), spissmus og andre små dyr som kommuniserer med høyfrekvente lyder. Mødrene kan også høre den minste lyd fra sine egne små. Katter hører ultralyd-hundefløyter på ca. 28 kHz, og ultralydgeneratorer som skal skremme vekk smågnagere. Og når folk lokker til seg katten med sitt ps-ps-ps, lager de noen av de mest høyfrekvente lydene en voksen menneskestemme kan frembringe.
Eliteserien i håndball for menn 2005/06
og rykket ned til 1. divisjon 2006/07, mens  endte på tiendeplass og måtte ut i kvalifiseringskamp mot  som endte på tredjeplass i 1. divisjon 2005/06. Stavanger vant begge kampene og beholdt dermed plassen i Eliteserien.
Kattefamilien
Hørsel
Fysiske lover gjør at store dyr gjerne har mer lavfrekvente lydytringer enn små. Innen kattefamilien gjelder det særlig brølekattene – dvs. alle de største artene (samt snøleopard) unntatt pumaen. Det skyldes ikke bare størrelsen – men en anatomisk endring (en ukomplett forbening) i tungebenet, som gjør at de kan brøle. I tillegg er de store artene ikke avhengige av evnen til å høre høyfrekvente lyder for å lokalisere de store byttedyrene de gjerne lever av. Tester tyder likevel på at også tigeren kan høre ultralyd helt opp til 65 kHz. Den skarpe hørselen gjør også – sammen med værhårene – at katter kan ta seg frem i mørke, og at blinde katter med forbausende letthet kan ta seg frem. I tørre og varme strøk bidrar de store ørene også til å øke varmetapet.
Eliteserien i håndball for menn 2005/06
Årets spillere
Serieforeningen Håndball kåret årets spillere i eliteserien på bakgrunn av stemmer fra cirka 240 spillere.
Kattefamilien
Lukt
Kattedyr har utmerket luktesans, om enn ikke fullt så suveren som hundedyrenes. Luktesansen hos katter er allikevel mange ganger bedre enn menneskets. Katter flest har omkring 200 millioner luktceller, mot hundens cirka 300 millioner. Til sammenligning har vi mennesker kun cirka 5 millioner. Katter har dessuten et godt utviklet Jacobsons organ i ganetaket, som ytterligere forsterker kattens luktesans.
Utbredelse og habitat
Kattedyrene finnes naturlig utbredt på nesten alle kontinenter, unntatt i Antarktis og Australia. Flere arter lever på øyer og noen av dem er stedegne, men på Madagaskar og Grønland finnes det ikke kattedyr naturlig.
Størst biologisk mangfold finner man i India, der det lever hele 16 ulike arter; fiskerkatt (Prionailurus viverrinus viverrinus), karakal (Caracal caracal schmitzi), snøleopard (Panthera uncia), leopard (Panthera pardus fusca), tamkat (Felis catus), marmorkatt (Pardofelis marmorata longicaudata), treleopard (Neofelis nebulosa), løve (Panthera leo leo), asiavillkatt (Felis silvestris ornata), rustflekkatt (Prionailurus rubiginosus rubiginosus), leopardkatt (Prionailurus bengalensis bengalensis), pallaskatt (Otocolobus manul nigripectus), jungelkatt (Felis chaus affinis), gaupe (Lynx lynx isabellinus), asiagullkatt (Catopuma temminckii moormensis), og bengaltiger (Panthera tigris tigris).
Artene forekommer i nesten alle typer habitat, unntatt i de arktiske sonene. De mest vanlige habitatene finner man blant tropisk og temperert regnskog, boreal barskog, savanne og ørkennære områder, men noen arter trives også i snørike områder og høyt til fjells, som tiger, snøleopard, puma, gaupe og fjellkatt. Snøleoparden oppholder stort sett i store høyder, 3 000–4 500 moh, og den lille søramerikanske fjellkatten er mest vanlig i høyder over 4 000 moh.
Atferd
Katter er vanligvis solitære, unntatt i paringstiden og når mødre har unger under en viss størrelse. Dyra er normalt natt- eller skumringsaktive, men flere arter jakter også om dagen. Spesielt gjelder dette løve og gepard, og i en viss utstrekning også noen andre arter. Løver er dessuten i en viss grad sosiale og danner flokker, der dyra typisk samarbeider om å nedlegge et bytte. Av og til kan også geparder samarbeide (som regel søsken) og danne små grupper (på 2–4 dyr) for en kort periode, men arten regnes ikke som sosial. For øvrig er atferden for mange arter, særlig enkelte sjeldne småkatter, lite kjent. Man vet imidlertid at alle katter er snikjegere med begrenset stamina.
Ernæring
Mange kattedyr spiser gress, men for øvrig er alle artene typiske kjøttetere. De er som regel lite kresne og spiser gjerne alle slags dyr de kan rå med. Enkelte individer kan riktignok spesialisere seg på én eller få arter byttedyr. Kanadisk gaupe lever for en stor del av snøskohare. Men dette kan skyldes at andre dyr er vanskelig å få tak i gjennom den lange og kalde vinteren. De fleste byttedyr er mindre enn kattedyret selv, men noen kattedyr er i stand til å drepe byttedyr betydelig større enn seg selv. Gnagere og hovdyr utgjør gjerne mye av dietten for henholdsvis små og større kattedyr – delvis fordi det ofte er så mange av dem. Små og mellomstore kattedyr snapper gjerne fugler – særlig de minste artene også insekter og edderkopper. Noen kattedyr tar husdyr – fra kyllinger og annet fjærfe til småfe og svin; tilmed hester for de største artenes vedkommende. I Norge antas gaupa å ta flest sauer av de store rovdyrene. Også tamrein er utsatt. Overraskelsesmomentet gjør at disse ikke kan benytte seg av geviret og klovene, som ellers er gode forsvarsvåpen. Enkelte kattedyr snapper med seg hunder hvis de kommer til. I India er leoparden kjent for slike matvaner. Også ville hundedyr – selv fullvoksne ulver og afrikanske villhunder – er utsatt. Større kattedyr kan ta mindre slektninger hvis de klarer å overliste dem. Enkelte kattedyr, som fiskerkatten og jaguaren, jakter gjerne i vann – fiskerkatten, iallfall noen individer, ser ut til hovedsakelig å leve av fisk.
De største kattedyrene kan være farlige for mennesker. Også mindre arter kan angripe mennesker. I vill tilstand gjelder dette vesentlig mødre som forsvarer ungene. Fiskerkatten skal kunne snappe med seg små barn i et ubevoktet øyeblikk. Men ville kattedyr skyr som regel mennesker. Mange kattedyr er lette å temme hvis de tas som små. Men de er ikke domestisert gjennom tusenvis av generasjoner slik tamkatten er, og de kan angripe både voksne og barn hvis de føler seg truet eller vil forsvare sitt territorium. Noe lignende gjelder ofte for hybrider mellom tamkatter og ville småkatter (som jungelkatt og leopardkatt). Som mange andre rovdyr spiser iallfall noen kattedyr av kadaver. En kan derfor ikke nødvendigvis trekke sikre konklusjoner om hva de er i stand til å drepe ved å påtreffe et kattedyr ved et kadaver eller ved å studere mageinnhold. En flokk med løver kan for eksempel stjele byttedyr nedlagt av flekkhyener, geparder og leoparder.
Plassen i næringskjeden
De største kattedyrene på stedet – for eksempel gaupa i Norge, leoparden på Sri Lanka og pumaen i Nord-Amerika – kan være topp-predatorer: De befinner seg øverst i næringskjeden. I praksis er det mer komplisert – pumaen kan slå ned på selv en voksen ulv, men risikerer å bli drept og spist av en ulveflokk hvis den ikke klarer å redde seg opp i et tre, og foreldreløse pumaunger kan bli offer for selv mindre rovdyr. Og i tropisk Amerika, hvor pumaen konkurrerer med jaguaren, må den gjerne nøye seg med mindre byttedyr.
Jaktmetoder
Kattedyrenes sanseapparat er tilpasset artenes levesett. Som rovpattedyr jakter kattene byttedyr. Under jakten utviser gjerne kattene stor tålmodighet. Noen arter jakter langs bakken, mens andre jakter i trærne; atter andre ligger og lurer i et tre mens de venter på at byttedyr skal komme innen rekkevidde. Og noen få arter jakter i vann.
Kattedyrenes typiske jaktmetode har gått inn i dagligspråket: Stille som en katt smyger de seg inn på byttet – for så å kaste seg over det i et tigersprang, et sprang som for tigeren kan bli opp mot 10 m langt. En puma kan gjøre sprang på 12 m; en gaupe klarer opptil 7 m. Mislykkes tigerspranget, kan byttedyret forfølges med stor hastighet. Også geparden smyger seg så nært opp til et bytte som mulig, men den arten gjør ikke et tigersprang, men en sprint. Geparden kan ta igjen selv de hurtigste antilopene, om ikke forspranget er for stort, og angrepene lykkes i uvanlig høy grad, til rovpattedyr å være. Men kattedyr er lite utholdende og avhengige av å nå i kapp byttet raskt.
Kattedyrenes spenst setter dem også i stand til å hoppe høyt. Servalen kan hoppe 3 m til værs for å snappe en fugl. I mer beskjeden målestokk kan en vanlig tamkatt bruke samme jaktteknikk.
Vanligvis slår kattene byttet over ende med en kombinasjon av fart og vekt. Deretter kutter de av surstofftilførselen gjennom å bite/klemme over strupen, slik at byttet dør ved kvelning. Små bytter drepes gjerne momentant. Jaguaren, som har de kraftigste kjevene av alle kattedyr, penetrerer hodeskallen på byttet med hoggtennene og dreper det momentant. Denne teknikken er imidlertid uvanlig blant andre kattedyr som nedlegger store byttedyr.
Evolusjon og klassifisering
Den første katten, kanskje Proailurus lemanensis eller en slektning av denne, utviklet seg fra gruppen miacider under oligocen. Noen hevder at Proailurus ga opphav til Pseudaelurus, som så splittet seg i to linjer; Machairodontinae og Pseudaelurus (sistnevnte også kjent under pseudonymene Ailuromachairodus, Metailurus, Sansanailurus og Schizailurus). Denne utviklingen er imidlertid svært usikker.
Blant kattedyrene er det beskrevet 12 utdødde slekter uten tilhørighet til en spesiell gren (underfamilie); Aelurogale, Aeluropsis, Amphimachairodus, Dinobastis, Mellivorodon, Pratifelis, Proailurus, Pseudaelurus, Sivaelurus, Vinayakia, Vishnufelis og Tungurictis. Alle må imidlertid regnes som usikre med hensyn til klassifiseringen.
Den første grenen som oppsto i kattefamilien var sabeltannkatter (Machairodontinae), men disse kattene døde ut mot slutten av siste istid. Smilodon var en blant mange slekter i denne gruppen.
Moderne kattedyr
Moderne kattedyr er en gruppe rovpattedyr som evolusjonært oppsto meget hurtig, sammenlignet med de andre rovpattedyrgruppene. Det eldste fossile bevis vi har for gruppen er omkring 3–5 millioner år gamle, men molekylære funn har antydet at den trolig er mye eldre. En studie med mtDNA genom fra 2013 antyder at gruppen med moderne kattedyr oppsto for omkring 14 millioner år siden, og at Pantherinae (store kattedyr) og Felinae (mindre kattedyr) splittet fra hovedtreet for henholdsvis 9,96 og 9,13 millioner år siden. I dag regnes derfor Pantherinae som den eldste gruppen, om enn marginalt.
Nyere forskning antyder at geparden har et felles opphav med Puma concolor (puma) og P. yaguarondi (jaguarundi), og at disse splittet lag for omkring 6,9 millioner år siden. Et slikt slektskap har også vært antydet av forskere tidligere, blant annet av Johnson og O’Brien i 1997 og Bininda-Emonds m. fl. i 1999.
Tidligere fylogeni
Fylogeni etter Wesley-Hunt og Flynn, 2005.
Nyere teorier om opprinnelsen
Det er fortsatt usikkerhet knyttet til klassifiseringen av kattedyrene, men en DNA-studie (2006) gjengitt i (2009) en artikkel i BBC og National Geographic News tar oss en skritt nærmere. Resultatene antydet at dagens moderne katter fikk sin opprinnelse i Asia for cirka 11 millioner år siden. En nyere studie (2013), som støtter seg på analyser med et fullstendig mtDNA genom fra 14 arter, viser imidlertid at kattefamilien (Felidae) oppsto alt for 14 millioner år siden, og at Pantherinae og Felinae splittet fra stamtreet for henholdsvis 9,96 og 9,13 millioner år siden. Videre hevder studien fra 2006 at linsangene er den moderne kattenes nærmeste slektninger. Hypotesen legger til grunn at åtte linjer danner grunnlaget til alle moderne kattedyr. Konklusjonene fra denne studien har i senere tid fått stadig større internasjonal tilslutning, og blir blant annet tatt til etterretning av IUCN.
Den første grenen som oppsto var ifølge den nye teorien Pantherinae (panterlinjen), tett fulgt av en gruppe bestående av baykatt, asiagullkatt og marmorkatt (baykattlinjen). Studien mener også å kunne bevise at de moderne kattenes progenitor utvandret fra Asia til Afrika for omkring 8 millioner år siden. Der skal ei afrikansk linje med karakal, afrikagullkatt og serval ha oppstått (karakallinjen). Denne skal siden ha ført til dannelsen av ozelotlinjen. Studien antyder også at katten krysset Beringstredet til Nord-Amerika for omkring 8 millioner år siden, og beveget seg sørover mot Sør-Amerika, via den panamaiske landbrua.
Den siste linjen som dannet seg var den såkalte tamkattlinjen, som inkluderer de små villkattene. Tamkatten oppsto fra minst fem forskjellige individer i denne linjen. Dette støttes også av annen ny forskning, for eksempel Driscoll et al. (2007).
Moderne fylogeni
Fylogenien under er i henhold til Johnson et al. (2006). En studie (Zhang & Zhang, 2013) med mtDNA genom konkretiserer dateringene og bekrefter at Pantherinae (store kattedyr) og Felinae (mindre kattedyr) trolig oppsto for henholdsvis 9,96 og 9,13 millioner år siden.
En studie med mitogenom av Li et al. (2016) gir en litt annerledes inndeling av linjene, i det baykattlinjen er flyttet nærmere tamkattlinjen. Studien indikerer samtidig at det gjenstår mye forskning før man fullt ut forstår kompleksiteten i inndelingen av kattedyrene. Den bekrefter også, at genflyt og hybridisering trolig har hatt en større betydning for artsdannelsene enn tidligere antatt. Studien stadfester imidlertid en inndeling av kattene i åtte linjer, som hver i sær utgjør ei 100% monofyletisk gruppe. Den innbyrdes inndelingen mellom de åtte linjene og internt i hver klade er imidlertid fortsatt ikke avklart.
Inndeling
Inndelingen i første kolonne følger Felid Taxonomic Advisory Group (Felid TAG) og er i henhold til konferansen som fant sted i mars 1996. Den inkluderer ikke utdødde arter. På denne konferansen ble det stadfestet at det på daværende tidspunkt fantes 259 beskrevne underarter i kattefamilien, hvorav 235 ble anbefalt revidert med hensyn til sin status som underart. Det var altså en generell oppfatning blant forskerne at mange av disse underartene ikke klassifiserer til en status som en selvstendig underart. Imidlertid er det vanskelig å gjøre noe med problemet før fullstendige biologiske og genetiske analyser foreligger. Den alternative inndelingen i andre kolonne følger Li et al. (2016) og tar utgangspunkt i studier med blant annet mitogenom. Inndelingen i tredje kolonne følger IUCN/SSC Cat Specialist Group og er i henhold Kitchener et al. (2017).
De fleste artene ble i 2008 revidert med hensyn til klassifisering, men dette reflekteres nødvendigvis ikke i listen etter Felid TAG-konferasen.
Trusler
Verdens populasjoner av ville kattedyr er i tilbakegang. De fleste artene er ifølge IUCNs rødliste enten sårbare (VU), sterkt truet (EN) eller til og med kritisk truet (CR) av utryddelse. Mange underarter og lokale bestander er dessuten truet. Livskraftige bestander finnes av puma og enkelte mindre arter, som kanadisk gaupe, rødgaupe, jaguarundi, serval og leopardkatt.
Fragmentering (oppstykking) og tap av habitat (levested) er de to viktigste årsakene til reduserte bestander. Men flere bestander lider også under krypskyting, ulovlig fangst, forgiftning, påkjørsler, desimering av byttedyr, klimaendringer osv. Kort sagt, kattedyras tilbakegang skyldes utelukkende menneskeskapte hendelser.
Fangenskap
Mange arter holdes i fangenskap og kan yngle der, når forholdene legges til rette. Dette har bidratt til økt kunnskap om sjeldne eller lite kjente arter, selv om erfaringene herfra ikke alltid kan overføres til ville bestander. Faktisk er det sånn, at det vi vet om mange arters atferd, stammer fra forskning på dyr som lever i fangenskap der artens naturlige habitat er gjenskapt. Dyr i fangekap kan også bidra til å redde truede arter, for eksempel gjennom utsetting. Såkalte zoologiske hager, dyrehager eller dyreparker, spiller derfor en viktig rolle i bevarelsen av mange arter, som ellers vil kunne dø ut.
Domestisering
Selv om mange kattedyr kan temmes, er villkatten det eneste kattedyret som har blitt delvis domestisert. Tamkatten oppsto som et resultat av denne prosessen for omkring 10 000 år siden. Forskerne er usikre på akkurat når, men de mener å kunne bevise at det skjedde i de grøderike områdene i Midtøsten og Nordøst-Afrika. I så måte har man funnet de eldste bevisene på denne prosessen i arkeologiske funn på Kypros. Selve prosessen kan ha startet for mer enn 10 000 år siden og ha vært en parallell handling som fant sted over et bredt område, trolig i sammenheng med at det ble vanlig med korndyrking. Den var jo flink til å ta rotter og mus, som ellers spiste av kornlagrene.
Hybridisering
Hybridisering som en potensiell kreativ prosess i evolusjonen har blitt viet mye oppmerksomhet i de senere år. Biologer, og særlig zoologene, så tidligere på hybridisering som en feil med uheldige konsekvenser, men nyere genetiske studier har vist mange eksempler på at det også kan føre til nye tilpasninger og artsdannelse.
Hybridisering skjer både i naturen og i fangenskap. Iøynefallende eksempler er blant annet avkom av tiger/løve eller løve/tiger (avkommet kalles enten tigon eller liger). Mennesket har dessuten de siste tiårene forsøkt å pare tamkatter med ville slektninger – ofte for å få frem avkom med tamkattens temperament og den ville artens fysikk. Tamkatten kan (teoretisk) hybridisere med andre katter som har 19 kromosompar, for eksempel leopardkatt. I noen tilfeller er tamkattene paret med betydelig større parkamerater, men med vekslende hell. Det har således vært vanskelig å få frem fruktbart avkom (F1) av tamkatt og fiskerkatt, mens en har hatt mer hell med seg ved å utvikle hybrider mellom tamkatt og jungelkatt. Det siste kan være uttrykk for et nærmere slektskap; de to regnes jo til samme slekt. Mest populær er antagelig bengalkatt-hybriden mellom tamkatt og leopardkatt og avkom av disse. Her har man klart å avle fruktbare hybrider, med leopardkattens vakre pels og uten dens villskap. At denne avlen har vært såpass vellykket, er påfallende fordi leopardkatten henregnes til samme slekt som fiskerkatten.
Ingolf Rød
Ingolf Richard Rød (født 2. oktober 1889 i Tønsberg, død 19. desember 1963 i Nøtterøy) var en norsk seiler som deltok i de olympiske leker 1920 i Antwerpen.
Rød ble olympisk mester i seiling under sommer-OL 1920 i Antwerpen. Han vant sammen med Andreas Brecke og Paal Kaasen olympisk gull i klassen 6 meter type 1919 med den norske båten «Jo». Det var kun to båter i denne klassen, en norsk og en belgisk. «Jo» vant og den belgiske båten «Tan-Fe-Pah» kom på andre og siste plass.
Det stedlige svalbardråd
Det stedlige svalbardråd var et råd med sete i Longyearbyen. Rådet ble opprettet ved kongelig resolusjon 6. august 1971 og hadde sitt konstituerende møte 1. november 1971, hvor sogneprest Samson Vik ble rådets første leder. Det stedlige svalbardråd var begynnelsen på innføring av lokaldemokrati i Longyearbyen.
Rådet skulle ta initiativ i og uttale seg om saker som angikk lokalbefolkningen, både overfor lokale og sentrale myndigheter. Det stedlige svalbardråd besto av 14 representanter, hvor fire av dem satt i kraft av sine stillinger. Disse fire var verkslegen ved Store Norske Spitsbergen Kulkompani, sognepresten, radiobestyreren og skolestyreren. De øvrige 10 representantene var valgt av ulike grupper eller foreninger. I tillegg hadde rådet med en representant fra Ny-Ålesund og Isfjord radio. Disse to representantene møtte kun ved behandlingen av saker som ikke gjaldt Longyearbyen. De russiske bosetningene var ikke representert og Sysselmannen hadde talerett og forslagsrett.
Det stedlige svalbardråd ble etterfulgt av Svalbardrådet i 1981.
Den transkaspiske jernbane
Den transkaspiske jernbane (russisk: Закаспийская железная дорога, Zakaspijskaja zjelesnaja doroga, også kalt den sentralasiatiske jernbane, i Turkmenistan og Usbekistan og inn i Kasakhstan, knytter sammen Tasjkent via Samarkand og Buchara med Türkmenbaşy (tidligere Krasnovodsk) ved Kaspihavet. Lengden er på 1 864 km. Strekningen Krasnovodsk—Samarkand ble bygd under ledelse av den russiske hær 1880–1888, resten ble ferdig 1899.
Gjennom Tasjkentbanen, som ble ferdig i 1906, ble den transkaspiske jernbane med det russiske og det øvrige europeiske jernbanenett.
Uummannaq (Qaanaaq)
Uummannaq (dansk: Dundas) er ei fraflyttet bygd i Qaanaaq kommune, nordvest på Grønland.
Uummannaq var tidligere sentrum for en ganske spredt befolkning, men hadde både butikk og sykehus. Da Thule Air Base ble bygd i 1951 ble innbyggerne her og i bygda Pituffik tvangsflyttet, lenger bort fra basen. De ble i mai 1953 flyttet 130 km, til Qaanaaq, med 4 dagers frist. Til og med den gamle handelsstasjonen her (Thule Handelsstasjon) er flyttet til Qaanaaq, og er i dag museumsbygningen i Qaanaaq museum. Her bodde i sin tid Knud Rasmussen og Peter Freuchen. Handelsstasjonen ble etablert i 1909, og het Nordstjernen. Bygningen ble flyttet i 1986.
Det er reist en minnestein for Knud Rasmussen her.
Pressbyrån
Pressbyrån er et svensk selskap som driver kiosker og mindre servicebutikker, ofte ved eller i tilknytning til jernbanestasjoner, bussterminaler eller lignende. Pressbyrån har idag ca. 320 utsalg og drives av franchisetakere. Pressbyrån eies av det norske selskapet Reitangruppen (Reitan Servicehandel Sverige AB er franchisegiver i Sverige) som også eier blant annet 7-Eleven i Skandinavia, Easy24 og REMA 1000.
Siddhirganj gasskraftverk
Siddhirganj gasskraftverk er et gasskraftverk i Bangladesh. . Det har en installert produksjonskapasitet på 210 MW fordelt på 1+1 kokere / turbiner, som ble ferdigstilt i 2004. Brenselstypen er naturgass. Dette er landets tredje største kraftverk, og er offentlig eid.
Ashuganj gasskraftverk
Ashuganj gasskraftverk er et gasskraftverk i Baria i Bangladesh. . Det har en installert produksjonskapasitet på 725 MW fordelt på 8 (2+3+1+1+1) kokere / turbiner, som ble ferdigstilt suksessivt fra 1970 og 1986. Brenselstypen er naturgass, og utbyggingen skjedde med kapital fra blant annet Storbritannia. Dette er landets nest største kraftverk, og er offentlig eid.
Piotr Małachowski
Piotr Małachowski (født 7. juni 1983, Żuromin, Masoviske voivodskap) er en polsk diskoskaster. Małachowski vant gull i EM 2010 etter å ha tatt sølv i OL 2008 og VM 2009.
Idrettskarriere
Małachowski debuterte i seniormesterskap med 6.-plass i EM 2006, men skuffet i finalen i VM 2007 og ble klart sist med 60,77. I 2008-sesongen hadde han stabilisert seg på større lengder, og i OL i Beijing vant han kvalifiseringen og tok tidlig ledelsen i finalen. Gerd Kanter gikk imidlertid forbi i fjerde omgang, og Małachowski klarte ikke å forbedre seg. Małachowski ble også slått av Kanter i sesongfinalen i Stuttgart.
I VM 2009 skjedde noe lignende; Małachowski ledet gjennom hele konkurransen og satte polsk rekord to ganger, siste gang med 69,15 m, men tyske Robert Harting presterte sitt beste kast og degraderte polakken til sølvplass. Małachowski hadde tidligere i sesongen slått Harting i lag-EM, men på klart svakere lengder.
I 2010-sesongen var Małachowski verdens beste kaster, selv om han ikke fikk det lengste kastet i sesongen. Han vant gull i EM 2010 etter at hans tidlige kast på 68,87 m, mesterskapsrekord i EM, holdt til ledelse – Harting hadde seks kast lenger enn Małachowskis nest beste, men kom aldri lengre enn 68,47. Etter EM var han noe svakere, og endte med tre seire i Diamond League, men vant likevel sammenlagt etter andreplass i finalen i Zürich. Han satte også polsk rekord (gyldig per 29. august 2010) med 69,83 i Gateshead. Małachowski hadde imidlertid tre tap for Harting; i lag-EM og i to Diamond League-stevner,
Han tok sølv i Sommer-OL 2016.
Alhambra-dekretet
Alhambra-dekretet eller Alhambraforordningen (spansk: Decreto de la Alhambra, Edicto de Granada) var en ordre utstedt den 31. mars 1492 av de katolske monarkene dronning Isabella av Castilla og kong Ferdinand II av Aragón. Dekretet kunngjorde at alle jøder måtte forlate Spania innen 31. juli samme år. Senere rammet dette også landets muslimske befolkning.
Wei Qiang
Wei Qiang (født 29. juni 1971 i Beijing), kinesisk softballspiller som deltok i de olympiske leker 1996 i Atlanta, 2000 i Sydney og 2004 i Athen.
Alhambra-dekretet
Spanias jødiske befolkning fikk valget om å konvertere til kristendommen eller forlate landet. Straffen for dem som ikke tok valget innen tidsfristen var dødsstraff. Begrunnelsen for utvisningene var delvis av religiøs karakter.
Wei Qiang
Wei vant en olympisk sølvmedalje i softball under sommer-OL 1996 i Atlanta. Hun var med på det kinesiske laget som kom på andreplass i den første olympiske softballturneringen bak USA. Kina tapte finalen mot USA med 1 – 3. Wei spilte alle ti kampene i turneringen.
Alhambra-dekretet
Dekretet
Kong Ferdinand og dronning Isabella utstedte dekretet mindre enn tre måneder etter overgivelsen av Granada. Dronningen regnes som kraften bak denne avgjørelsen.
Wei Qiang
Fire år senere, under sommer-OL 2000 i Sydney, spilte Wie alle åtte kampene for Kina i softballturneringen, de kom på fjerdeplass. Hun spilte også alle Kinas åtte kamper i OL 2004 i Athen, de ble nummer fire bak USA Australia og Japan
Alhambra-dekretet
Dekretet
I dekretet anklaget myndighetene landets jødiske minoritet for: "å undergrave den hellige katolske tro". Videre ble den jødiske befolkningen anklaget for "å dra trofaste kristne bort fra deres tro".
Etter det offisielle vedtaket av dekretet fikk hele den jødiske befolkningen i Spania fire måneder på å enten konvertere eller dra fra landets territorier. Jødene skulle få kongelig beskyttelse i den effektive tidsperioden.
Utvandring fra Spania
Avgjørelsen førte til at Spanias sefardiske befolkning reddet seg sørover til ulike byer i Nord-Afrika, til Asorene og Madeira, samt Goa i India og Brasil. Mange dro også nordover til Nederland, Frankrike, Nord-Tyskland, Danmark og Norge, og til det østlige middelhavsområde.
Den greske byen Thessaloniki (da en del av det ottomanske riket) ble et sentrum for mange sefardiske jøder som ble fordrevet fra spansk territorium i 1492. En del dro også til havnebyen Izmir i dagens Tyrkia. De sefardiske flyktningene ble tatt godt i mot av den osmanske sultanen. Sultan Bayezid II sendte den osmanske marinen for å bringe de jødiske flyktningene trygt til havn.
En god del av de sefardiske jødene som hadde flyktet til Nord-Afrika vendte etter en tid tilbake til Spania, og omvende seg til den katolske tro.
Tuberculipochira
Tuberculipochira er en slekt av biller som tilhører den artsrike underfamilien Lamiinae i familien trebukker (Cerambycidae).
Friidrett under sommer-OL
Friidrett har blitt konkurrert i samtlige sommer-OL siden starten på de moderne sommerleker i 1896. Det moderne programmet inneholder løpsøvelser, tekniske øvelser, landeveisøvelser og kombinerte øvelser. Terrengløp var også en del av programmet, men ble droppet etter 1924.
Tuberculipochira
Utbredelse
Slekten er bare kjent fra Bhutan.
Friidrett under sommer-OL
Medaljetabell
Kilder:
Ludvig Bergh
Bergh debuterte som skuespiller i København i 1890. Han var etter det ved Carl Johan Teatret i Oslo og spilte i perioden 1894–08 både lystspill, operette og dramatiske roller ved Christiania Theater og Nationaltheatret. Av hans mest kjente roller kan en nevne von Eisenstein i Flaggermusen og Helmer i Et dukkehjem. Han ble ansatt som skuespiller ved Den Nationale Scene i 1908, og fra 1909 og til sin død i 1924 var han teatersjef. Ludvig Bergh skrev også humoresker, blant annet hadde han tekster på trykk i flere årganger av årboken Humør.
Han spilte i 53 oppsetninger ved Nationaltheatret og hadde regi på to.
LG
LG (opprinnelig forkortelse for Lucky GoldStar) er et sørkoreansk konsern som produserer elektroniske og petrokjemiske produkter, blant annet mobiltelefoner og datautstyr. Det ble dannet i 1947 under navnet Lucky GoldStar. Tidligere, og da spesielt i Vesten, ble mange av produktene solgt under navnet GoldStar. På det koreanske markedet brukte man imidlertid navnet Lucky. I 1995 ble navnet forkortet til LG. LG er mest kjent for sine elektronikkprodukter, som produseres av datterselskapet LG Electronics.
Marianne Nordhov
I 2011 ble hun valgt til leder av Norsk barnelegeforening ; dette er et toårig verv.
Stroud (distrikt)
Stroud er et administrativt distrikt i Gloucestershire, England. Det har navn etter den største byen, Stroud. Administrasjonen holder til i Ebley i utkanten av Stroud by.
Området består av deler av Cotswolds og et område i den grunne og fruktbare dalen elven Severn renner gjennom. Cotswolds er en Area of Outstanding Natural Beauty, og er dermed et beskyttet område. Den populære turveien Cotswold Way går gjennom distriktet. Byen Stroud ligger helt nord i distriktet, i et område som er skilt fra den sørlige delen av høye åser. I sør trekker man derfor heller mot mindre byer, spesielt Dursley og Wotton-under-Edge.
Distriktet ble opprettet 1. april 1974 ved at Nailsworth og Stroud bydistrikter samt Dursley og Stroud landdistrikter og deler av Gloucester, Sodbury og Thornbury landdistrikter ble slått sammen.
Det er mange fornminner fra yngre steinalder, jernalder og romersk tid i området. Av spesiell interesse er de mer enn hundre neolittiske gravene som er registrert der.
Zaoziornyj
Zaoziornyj (russisk: Заозёрный) er en by i Krasnojarsk kraj i Russland, Den ligger 166 km øst for Krasnojarsk ved Den transsibirske jernbane. Innbyggertall: 12 476 (folketelling 2002), 15 714 (folketelling 1989).
Byen ble grunnlagt i 1776. I 1934 fikk den status som bymessig bosetning og ble omdøpt Zaoziornyj, og i 1948 fikk Zaoziornyj innvilget bystatus.
Rent mel i posen
Rent mel i posen (engelsk: Flour Babies) er ei barnebok fra  av den britiske forfatteren Anne Fine. Boka ble tildelt Carnegie Medal in Literature, Whitbread Award og andre priser da den utkom. Den skildrer hvordan Simon og andre gutter i hans skoleklasse med problemelever må passe på «babyer» i form av trekilos melposer i tre uker. Boka omtales som både komisk og rørende.
Simon bor alene med moren, og i løpet av de tre prosjektukene utvikler han både ansvarsfølelse og får en sterkere forståelse for farens reaksjoner og morens situasjon.
Boka utkom på norsk i 1994, oversatt av Eirik Newth.
Christian Ditlev Frederik Reventlow
Christian Ditlev Frederik lensgreve Reventlow (født 11. mars 1748, død 11. oktober 1827) var en dansk greve og statsmann og statsminister for Danmark-Norge mellom 1797 og 1813.
Rent mel i posen
Handling
Historien dreier seg om Simon Martin, en elev i klasse 4C ved en ikke-navngitt skole. 4C er klassen som er reservert for skolens aller dårligste studenter. En ny student kommer til skolen, og ved en tilfeldighet heter han Martin Simon. De to guttene er stikk motsatte av hverandre: Martin Simon besto alle naturvitenskapelige eksamener med glans, er en stor lesehest, og kan snakke og lese fransk flytende. Læreren deres, Mr. Cartright, sender gutten til Dr. Felthams klasse, og Simon, som ble sendt dit ved et uhell, går ved samme klasse.
Christian Ditlev Frederik Reventlow
Som medlem av Den store Landbokommission var han en av hovedmennene bak den nye landboreformen, som førte til opphevelsen av stavnsbåndet i 1788. Han arbeidet for større likestilling, men oppfattet det opplyste eneveldet som beste statsform.
Rent mel i posen
Handling
Studentene må snart velge et eksperiment til skolens en vitenskapelig utstilling. Eksperimentet som Dr. Feltham (en eksentrisk naturvitenskap-lærer som organiserer Sccience Fair) har valgt heter Flour Babies. Hver gutt får pakke mel, og må danne utseendet til en baby, og de må til enhver tid ta seg av mel-posen - som om dette var en ekte baby. Guttene skal også skrive en dagbok som forklarer hvordan de takler dette ansvaret.
Christian Ditlev Frederik Reventlow
Innenfor skogbruk var Reventlow en foregangsmann og initiativtaker til skogbruksforordningen av 1805. På sine egne gods praktiserte han sine politiske ideer lenge før de ble til lover – han opprettet skoler, nedla hoveriet og innførte moderne driftsformer.
Han ble sett på som en norgesvenn og foretok flere reiser til landet mellom 1770 og 1811.
Reventlow trakk seg som statsminister fordi han var kritisk til Frederik VIs utenriks- og økonomiske politikk som førte til krigen mot Storbritannia og etterfølgende statsbankerott.
I 1778 ble han ridder av Dannebrog og i 1803 elefantridder.
Betafo
Betafo er hovedstaden i distriktet Betafo på Madagaskar. Byen ligger 126 kilometer fra landets hovedstad, Antananarivo. Byen har 30 900 innbyggere.
Khulna oljekraftverk
Khulna oljekraftverk er et oljekraftverk ved Khulna i det vestlige Bangladesh. . Det har en installert produksjonskapasitet på 170 MW fordelt på 1+1 kokere / turbiner, som ble ferdigstilt i 1973 og 1984. Brenselstypen er naturgass. Dette kraftverket ble bygget med kapital fra Tsjekkoslovakia, og er offentlig eid.
August von Mackensen
Anton Ludwig Friedrich August von Mackensen (født som August Mackensen 6. desember 1849 i Provinsen Sachsen, død 8. november 1945 i Niedersachsen), var en tysk offiser og generalfeltmarskalk. Han var faren til Eberhard von Mackensen og Hans Georg von Mackensen. Han hadde et anstreng forhold til Hitler og det tredje rike og kritiserte de grusomhetene som den tyske hær utførte under felttoget i Polen
Bakgrunn
Mackensen fikk sin skolegang i hjembyen, Torgau og Halle og studerte så agronomi ved universitetet i Halle.
Karriere
Han tjenestegjorde under den fransk-prøyssiske krig og første verdenskrig, og er blitt regnet som en av Det tyske keiserrikets mest betydelige militære ledere.
Under den fransk-prøyssiske krig tjenestegjorde han som løytnant og ble dekorert med Jernkorset. I 1890-årene tjenestegjorde han blant annet i generalstaben sammen med Alfred Graf von Schlieffen. Da Schlieffen ble pensjonert i 1906, var Mackensen på tale som etterfølger, men denne jobben gikk til Helmuth Johannes Ludwig von Moltke.