cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Idrettsforeningen Sparta
Historie
Idrettsforeningen Sparta ble stiftet 12. juni 1919 av Alfred Gran, Johan Johnsen, Hans Stenseth, Edvin Edvardsen, Juel Stokke, Bjarne Svendsen og Finn Becker. I årene før den formelle stiftelsen av klubben hadde idrettsinteresserte ungdommer, som drev med boksing, vært samlet under navnet Kameratklubben. På stiftelsesmøtet ble man enige om at dette var et upassende navn for en klubb som også skulle starte fotballag som en følge av økende fotballinteresse i området. De ble derfor enige om å døpe klubben Njord. Det ble klubbens navn fram til 1922 da klubben søkte om opptak til Norges Fotballforbund for å kunne delta i organisert seriespill.
Søknaden om medlemskap i fotballforbundet ble problematisk. Det ble ytret flere protester fra fotballkretsen fordi det visstnok ikke var behov for flere klubber i området, og det ble foreslått at medlemmene heller kunne slutte seg til eksisterende klubber i nærheten. Protestene førte imidlertid ikke fram og høsten 1922 fikk klubben godkjent søknaden, bare for å møte nye hindringer. Det viste seg at det allerede eksisterte en klubb ved navn Njord som også hadde brune drakter. Løsningen ble, etter pålegg fra NFF, å endre både navn og farger. Etter en avstemning, hvor klubbnavnene Sparta og Olymp var kandidatene, gikk førstnevnte av med seieren med klar margin. De nye draktene ble grønne og hvite med vertikale striper med hvite bukser.
Skisport eksisterte i større eller mindre grad som aktivitet i Sparta fra 1919 til 1983. I 1927 og 1928 ble det for eksempel lagt ned betydelig arbeid i å gjøre i stand hoppbakken Jordbærkollen. Det var høy arbeidsledighet på Lierstranda i disse årene, så ivrige medlemmer brukte mye tid på dugnadsarbeid i hoppbakken. I årene etter ble det arrangert flere skirenn her, blant annet med skikongen Thorleif Haug (som var fra området) til stede.
Kameratklubben
Kameratklubben var en bokseforening fra Lierstranda og regnes som forløperen til Idrettslaget Sparta/Bragerøen. I 1918 drev en gjeng gutter fra Lierstranda-området med boksing under ledelse av Rolf Amundsen. De kalte seg Kameratklubben. Etterhvert kom de inn i mer offisielle former, og sommeren 1919 ble det sammenkalt til konstituerende generalforsamling. Det ble vedtatt at man skulle ta opp fotball på programmet. Det ble også vedtatt at Kameratklubben var et upassende navn for et fotballag, og man tok derfor navnet Njord. Senere ble dette endret til Sparta.
Aktiviteten i krigsårene. Fra Sporty til Sparta
Under krigen støttet Sparta, i likhet med de fleste lokale klubber og utøvere, opp om den organiserte idrettsstreiken, og deltok ikke i aktiviteter i regi av den tyske okkupasjonsmakten. I løpet av krigen ble de fleste idrettsforeninger enten oppløst, lagt helt brakk eller drevet av nazistene. Dette førte til en stor mangel på organiserte aktiviteter for generasjonen som vokste opp under krigen. Løsningen ble gjerne uorganisert løkkefotball på diverse arenaer av variabel kvalitet, noe som etterhvert også resulterte i avtalte kamper mellom forskjellige lokale guttegjenger. På Lierstranda, Spartas kjerneområde, samlet mange gutter seg og kalte seg for «Lierstrandens guttelag». Dette mannskapet utgjorde noen år senere stammen i Spartas juniorlag når aktiviteten ble gjenopptatt etter frigjøringen.
Mot slutten av krigen skiftet de delvis organiserte ungdommene navn til Sporty, noe som førte til en solid administrativ forbedring. Det ble laget både medlemsbevis og klubblogo, i tillegg til at medlemsavisa Sporty-nytt ble distribuert i nærområdet på Lierstranda. I løpet av den korte perioden Sporty eksisterte arrangerte klubben skirenn i Stoppen-terrenget og hopprenn i Jordbærkollen. Hjemmekampene i fotball ble spilt på Brakerøyabanen eller Liungbanen. Den siste aktiviteten i Sportys regi var fotballkamper i pinsen 1945. Etter dette våknet idretts-Norge til liv igjen og Sporty ble oppløst til fordel for IF Sparta. Som en følge av at nesten hele Sporty-laget meldte seg inn i Sparta, fikk Sparta raskt etablert en god og bred junioravdeling i løpet av svært kort tid.
Baneproblematikken
Den første tiden etter stiftelsen hadde ikke Sparta noen egen hjemmebane, og treningene måtte finne sted på en lokal løkke ved Drammensfjorden. Etter evaluering av flere aktuelle områder kjøpte klubben et landområde av Albert Opsahl på Søndre Huseby gård. Etter en kollektiv dugnadsinnsats sto klubbhus og grusbane ferdig i mai 1920. Under krigen sluttet Sparta opp om idrettsstreiken, og tyskerne pløyde derfor opp hele banen med påskudd om at det skulle dyrkes poteter der. Etter krigen sto Sparta derfor overfor et omfattende gjenoppbyggingsarbeide. Høsten 1947 ble banen gjenåpnet, nå med gressdekke, og aktiviteten i klubben blomstret etter de magre årene med idrettsstreik.
Konflikten med NSB
I begynnelsen av 1960-årene ble klubben kjent med NSBs planer om utbygging av jernbanen, noe som ville skape store komplikasjoner for anlegget. Et nytt dobbeltspor mellom Brakerøya og Asker var planlagt tvers over banen. Etter at ekspropriering av Spartabanen ble vedtatt i 1962 fulgte parallelt en kamp for erstatning og en jakt etter en egnet tomt for en ny bane. Erstatningssaken med NSB trakk ut og endte til slutt i Høyesterett. Der ble det inngått forlik og det ble bestemt at erstatningen skulle beregnes ut fra gjenskaffelsesverdi. I april 1970, åtte år etter eksproprieringen, fikk Sparta det endelige sluttoppgjøret på 516 925 kroner og 49 øre. Sterkt påtrykk på Lier kommune gjennom mange år førte til opprettelse av et nytt anlegg på Stoppen, nord for Høvik skole. Etter ti år uten hjemmebane for fotball kunne Sparta i 1972 ta i bruk Lier stadion. Ønsket om nytt klubbhus fikk foreningen derimot ikke oppfylt i disse årene, men de disponerte et lite klubbrom i garderobeanlegget da det sto ferdig i 1980.
Bandy
Spartas fremste meritter skriver seg fra bandysporten. Spor etter bandyaktivitet i klubben finnes helt tilbake til 1921, da bandy (eller ishockey som sporten dengang ble kalt) var en ung idrett i Norge. Det ble spilt når isen la seg på Drammensfjorden, med heller primitivt utstyr: Krøllskøyter bundet fast på støvlene med fleskereimer og hjemmelagde køller.
I 1935 ble Sparta tilsluttet Norges Bandyforbund og den lokale bandykretsen, og omtrent samtidig ble Brakerøyabanen anlagt. Spartas bandyaktivitet foregikk på Brakerøyabanen, en hjemmebane de forøvrig delte med nabo og rival Bragerøens Ballklubb. Sparta debuterte i kretsserien i 1935/36-sesongen, vant umiddelbart og spilte seg opp i 2. divisjon. I sesongen 1937/38 fikk Sparta sitt gjennombrudd som bandyklubb. De vant sin 2.divisjonsavdeling, og etter seire i kvalifiseringskamper mot B.14 og Moss var de klare for spill i 1. divisjon. Plassen i den øverste divisjonen ble sikret greit, og ved krigsutbruddet i 1940 ble Sparta regnet blant landets beste lag. Da man startet opp igjen med bandy etter frigjøringen, beholdt Sparta posisjonen blant de bedre norske klubbene. I 1947/48-sesongen kom de til semifinalen i NM, men tapte der 4-2 mot Frigg. Resultatet kvalifiserte imidlertid Sparta til deltagelse i den svensk-norsk serien. Dette var en årlig turnering mellom de beste norske klubbene og utvalgte svenske lag. Turneringen eksisterte i perioden mellom 1937 og 1940, samt mellom 1946 og 1950. Sparta klarte seg ganske godt mot de presumptivt bedre svenske klubbene og oppnådde hederlige ettmålstap i begge kampene med svensk motstand.
Jubelsesongen 1961/1962
Sesongen 1961/62 vil for alltid stå igjen som den sterkeste i klubbens historie. Sparta vant en meget jevn og spennende 1. divsjonsavdeling der ledelsen vekslet hele veien. Spartas mulighet for avdelingsseier og finalespill ville være avhengig av seier borte mot Sarpsborg i siste runde. Sarpingene åpnet kampen best og tok ledelsen. Sparta utlignet imidlertid kort tid etter på straffeslag og festet etterhvert et grep om kampen. Til pause hadde de sikret seg en 3-1-ledelse, og da sluttsignalet gikk var det klart at kampen hadde endt med 4-2-seier til Sparta. Dermed var klubben klar for NM-finale. Den ble spilt 17. februar 1962 på Marienlyst stadion i Drammen med Strømsgodset som motstander. Finalen ble en stor begivenhet. Lierstrandens musikkorps og Strømsgodset musikkorps ledet an hver sitt opptog med supportere, NRK TV overførte finalen direkte og tilskuertallet var på hele 3145. Dette er det største antallet tilskuere på en NM-finale i bandy noensinne. Dessverre for Sparta, endte kampen med 4-0-seier til Strømsgodset. 16 år gamle Steinar Pettersen skåret alle fire målene. Verdens Gang beskrev Spartas innsats på denne måten:
Etter finalesesongen maktet ikke Sparta å opprettholde posisjonen blant landets aller ypperste lag. I 1965 rykket de ned fra 1. divisjon, og forble stort sett der fram til sammenslåingen med Bragerøen i 1983, riktignok med en gjesteopptreden i toppserien i 1969/70. I 1983 tok Sparta for øvrig sølv i NM i gutteklassen, etter finaletap for Stabæk.
Sammenslåing med Bragerøen
På grunn av rasering av bomiljøene på Lierstranda og Brakerøya i forbindelse med utbyggingen av E18 på 1970-tallet opplevde både Sparta og naboklubben Bragerøens Ballklubb at rekrutteringen begynte å svikte. Det var også vanskelig å fylle tillitsverv og problemer med å skaffe penger til drift. Derfor valgte de to tidligere rivalene å slå seg sammen høsten 1983. Sammenslåingstanken hadde fått vind i seilene etter kontakt mellom de to klubbenes bandyavdelinger i 1982 angående felles satsing. Dette lot seg ikke gjennomføre, men signalet initiativet hadde sendt ut ble oppfattet i begge foreningene. Det ble nedsatt et arbeidsutvalg med tre representanter fra hver klubb. Fra Sparta møtte Roar Andersen, Svein Ove Olsen og Johan Stenbro. Etter fire møter hadde arbeidsutvalget blitt enige, og det ble utarbeidet et forslag med betingelser for sammenslåing.
Den 24. oktober 1983 ble det avholdt ekstraordinære generalforsamlinger i begge klubbene og et stort flertall i både Bragerøen og Sparta gikk inn for full sammenslåing. Resultatet ble IL Sparta/Bragerøen, en klubb med 613 medlemmer der man tilbød aktiviteter innen bandy, fotball og skisport. Før sammenslåingen hadde for øvrig Sparta 361 medlemmer, et fotballag i 6. divisjon og et bandylag i 3. divisjon.
Fylkesvei 5703
Fylkesvei 5703 går mellom Båsund og Nautvika på Skorpa i Kinn.
Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 553 (Sogn og Fjordane).
Nothorhina punctata
Nothorhina muricata er en bille som tilhører familien trebukker (Cerambycidae). Artsdatabanken har ikke tildelt noe normert navn, men reliktbukk er foreslått. Den er en sjelden art som bare er funnet noen få steder i Norge.
Utseende
En liten til middelsstor (7–13 mm), slank og spinkel, brun trebukk med middels lange antenner. Den kjennes særlig på pronotum er lengre enn bredt med en rasplignende overflate på sidene. Hodet er kort og bredt med ganske små fasettøyne og kjever. Pronotum er rektangulært, noe lengre enn bredt, grovt punktert bortsett fra et felt i midten. På sidene er det grovt tverr-rynket, de skarpe rynkene ligner overlaten på en rasp. Dekkvingene er parallellsidige med markerte, rettvinklede skuldre og læraktig overflate. Hver dekkvinge har to litt utydelige lengderibber. Beina er nokså korte og rødlige.
Levevis
I motsetning til de fleste andre trebukker lever larvene til denne arten tilsynelatende bare i levende trær. Den trenger gamle, grove furutrær som står slik til at de får mye sol. Egnede trær er sjeldne i det moderne kulturlandskapet, dette er derfor regnet som en sjelden og truet art, men den kan være noe oversett da den lever i et habitat der det sjelden blir lett etter trebukker, og den voksne billen er ganske sky og gjør lite av seg. Billen kan lage en knitrende lyd. Angrepne trær kan kjennes på at barken på det angrepne stedet får en honninggul farge. Larveutviklingen tar ett til to år.
Bjørn Fast Nagell
Bjørn Edvard Fast Nagell (født Bjørn Edvard Fjelly 12. november 1962 i Fredrikstad) er en norsk filmregissør. Han har blant annet laget reklamefilmer, og vant i 2003 prisen «Young Director» på reklamefilmfestivalen i Cannes.
Nagells spillefilmdebut var Lange flate ballær (2006), som ble en betydelig suksess. Under Fredrikstad Animation Festival høsten 2007 ble Nagell av den internasjonale juryen tildelt Golden Gunnar-prisen for filmen Gutten og torsken.
Theo
Theo og Teo er en kortformer av mannsnavnene Theodor og Teodor, som har opprinnelse i de greske ordene theos, «gud», og doron, «gave».
Kjente personer med navnet
Personene i listen er ordnet kronologisk etter fødselsår.
Šakotis
Šakotis er en tradisjonell kaketype fra Litauen.
Navnet betyr «grenet», og den får det karakteristiske utseendet av å legge lag med deig på et roterende spidd. Den kan bli dekorert med for eksempel sjokolade, men er ofte servert uten dekorasjon. Kaken blir ofte brukt som bryllupskake.
Eksterne lenker
Gâteau à la broche 年輪蛋糕
Roger Michael Mahony
Roger Michael Mahony  (født 27. februar 1936 i Hollywood i California i USA) er en av Den katolske kirkes kardinaler, som blant annet var erkebiskop av Los Angeles til 2011.
Bakgrunn
Roger Michael Mahon vokste opp i Hollywood i Los Angeles som sønn av Victor og Loretta (født Baron) Mahony, et annengenerasjons irsk-amerikansk ektepar. Han har en tvillingbror og en storebror. Som barn gikk han på St. Charles Borromeo Grammar School i North Hollywood og som 14-åring begynte han på Los Angeles College, juniorseminar for det katolske erkebispedømme Los Angeles.
Prest
Mahony studerte videre ved presteseminarer i Mission Hills og Camarillo og ble presteviet i 1962. Etter ett år som sjelesørger i Fresno ble han sendt til Washington D.C. for fordypningsstudier. Han var tilbake i Fresno året etter, og fikk nå også oppgaver innen bispedømmets sentrale forvaltning. Han begynte også å arbeide blant sosiale marginalgrupper, særlig blant vanskeligstilte spansktalende innvandrere. Fra 1970 til 1975 virket han som kansellist i bispedømmet Fresno.
Biskop, erkebiskop
I 1975 ble Mahony bispeviet. Han var først hjelpebiskop i Fresno i fem år, deretter fra 1980 til 1985 biskop av Stockton. I 1985 ble han utnevnt til erkebiskop av Los Angeles.
Kardinal
I 1991 tok pave Johannes Paul II ham opp i kardinalkollegiet, med Santi Quattro Coronati som tittelkirke.
I 1995 kunngjorde han planene om å bygge katedralen Our Lady of the Angels for å erstatte den tidligere katedralen St. Vibiana's som ble skadet i et stort jordskjelv. Grunnsteinen til den nye katedralen, som er tegnet av arkitekten Jose Rafael Moneo fra Madrid i Spania, ble nedlagt i 1997. Katedralen ble vigslet i september 2002.
Kardinal Mahony engasjerte seg mot elementer av immigrasjojnslovgivningen, som for eksempel Sensenbrenner-King Bill da den ble debattert i Kongressen i 2005-2006. Han skrev til president Bush at noen av de foreslåtte tiltak ville i effekt forby veldedighet og sjelesorg til personer uten gyldig oppholdstillatelse. Askeonsdag 2006 sa Mahony at han ville beordre sitt presteskap til å ignorere H.R. 4437 dersom den skulle bli vedtatt som lov. Han oppfordret personlig senatorene Barbara Boxer og Dianne Feinstein til å få Senatet til å vurdere en komprehensiv immigrasjonsreformlov i stedet for det lovfremlegg som var blitt vedtatt i Representenes Hus. Mahony beskyldte også Kongressen for krisen med illegal innvandring ved at de hadde forsømt i 20 år å ta mer rimelige grep, opponerte mot H.R. 4437 som punitiv og åpen for grovt belastende tolkningsmuligheter, og støttet S. 2611.
Slutten av hans embedsperiode i Los Angeles ble overskygget av beskyldninger om at Mahony hadde forholdt seg inadekvat i saker med anklager om presters seksuelle misbruk, og hindret politiet i deres arbeide ved ikke å ha lagt frem materiale om de interne kirkelige etterforskninger og sanksjoner. Det dreide seg blant annet om en prest som var blitt fratatt sine presterettigheter, og om en annen prest som hadde havnet i fengsel for seksuelle overgrep.
Den 1. mars 2011 innvilget pave Benedikt XVI hans aldersbetingede avskjedssøknad. Han ble etterfulgt av sin koadjutor-erkebiskop fra året før, erkebiskop José Horacio Gómez.
Kardinal Mahony, som da fortsatt var under pavevalgsaldersgrensen på 80 år, deltok på pavevalget som i 2013 valgte pave Frans.
Under hans etterfølger som erkebiskop av Los Angeles ble det i mars 2013 inngått et økonomisk forlik mellom erkebispedømmet og saksøkende som mente seg forsømt eller skadet av overgrep og av bispedømmets ledelses utilstrekkelige I tillegg til selve erkebispedømmet var også erkebiskop Mahoney og en enkelt prest med på erstatningsbeløpet på 10 millioner dollar.
VM i landeveissykling 2010
VM i landeveissykling 2010 ble arrangert i Melbourne og Geelong, Australia i perioden 29. september til 3. oktober. Dette var den 77. utgaven av VM i landeveissykling og første gang det blir arrangert i Australia.
Temporitt menn
45,4 km – 30.09.2010
Landeveisritt menn
259,9 km – 03.10.2010
De enkelte nasjonene fikk stille med følgende antall ryttere:
Temporitt U23
31,8 km – 29.09.2010
Landeveisritt U23
159 km – 01.10.2010
Temporitt kvinner
22,7 km – 29.09.2010
Landeveisritt kvinner
127,2 km – 02.10.2010
Luella Miner
Luella Miner (født 1861 i Oberlin i Ohio i USA, død 1935) var en amerikansk presbyteriansk protestantisk kinamisjonær. Hun hadde utdannelse fra Oberlin College (1884, doktorgrad) og underviste ved Fisk University i Nashville i Tennessee 1884-1887. I Kina var hun ved Luho Academy, North China Union College (som hun grunnla og ledet) og Cheeloo Theological School. Hennes tid som misjonær i Kina varte fra 1887 til 1935. Hun var i Kina under bokseropprøret og opplevde beleiringen av legasjonsområdet i Beijing i 1900.
Verker
Hun skrev også på kinesisk en lærebok i teologi.
Henning H. Tønsberg
Henning Heyerdahl Tønsberg (født 9. mars 1875 i Kristiania, død 7. oktober 1936 i Eidsvoll) var en norsk apoteker, mest kjent som naturfotograf, skribent og fjellklatrer.
I 1901 besteg han Store Skagastølstind. I 1904 var han blant de fire klatrerne som åpnet de første klatrerutene i Kolsås-massivet: «Kålbladet» i Nedre sydstup og «Bratteggen» i Øvre sydstup. I 1908 var han en av stifterne av Norsk Tindeklub, og ble valgt som klubbens første leder. Han foretok tolv førstebestigninger. Fotografiene som han tok underveis ga ham gullmedalje for natur- og sportsfotografier i 1914.
I Kongsberg dokumenterte han Kongsberg Sølvverk. Disse bildene ga familien til Norsk Bergverksmuseum i 1993. Kongsberg kommune har hedret ham ved å gi en vei navnet Henning Tønsbergs vei. Han skrev ofte artikler for Den Norske Turistforening.
Hans sønn Henning Tønsberg vant i Holmenkollen (1927), og ble senere apoteker, fjellklatrer og fotograf.
Hell Night
Hell Night er en amerikansk skrekkfilm fra 1981 regissert av Tom DeSimone. Filmen handler om fire ungdommer som skal tilbringe en natt i et gammelt gods hvor en far drepte hele sin familie for mange år tilbake. De de ikke vet er at en av sønnene overlevde og fremdeles befinner seg i bygningen. Hovedrollen spilles av Linda Blair, mens sentrale biroller spilles av Vincent Van Patten, Peter Barton og Suki Goodwin.
Handling
For å bli tatt opp i en college-klubb må fire ungdommer tilbringe en natt i et øde og sagnomsust gods. For tolv år siden drepte husets far hele sin familie og tok etterpå livet av seg selv. Politiet fant imidlertid ikke liket til husets deformerte sønn, og ryktene vil ha det til at han fremdeles lever et sted på det enorme godset. Når en av ungdommene blir funnet myrdet, forsøker de andre å ta seg ut, men det blir vanskelig siden hele eiendommen er forseglet med en stor mur. Eiendommen ligger på et øde sted langt unna folk.
Popularitet og økonomi
Filmen ble ingen stor kinosuksess i USA, hvor den kun innbrakte 2,3 millioner dollar.
Produksjonskostnadene var på 1,4 millioner dollar.
Anmelderne
Hell Night fikk lunken mottakelse av anmelderne, noe som blant annet gjenspeiles i at den har oppnådd 56 % på Rotten Tomatoes. Den amerikanske filmanmelderen Roger Ebert gav den bare 1 av 4 stjerner, mens Leonard Maltin gav den 1,5 av 4 stjerner.
Priser
Den vant prisen for beste spesialeffekter ved Catalonian International Film Festival.
Annet
Store deler av filmen ble innspilt ved The Kimberly Crest mansion i California.
I rollene
(utvalg)
Mons Lid
Mons Lid (født 8. april 1896, død 3. mars 1967) var en norsk politiker som representerte Arbeiderpartiet. Han ble valgt som fast stortingsrepresentant fra Bergen i 1945 der han satt til 1949. Mellom 1937–1945 var han vararepresentant.
Fra 1949 til 1966 var Lid fylkesmann i Bergen og Hordaland. Da Einar Gerhardsen dannet sin tredje regjering i 1955, ble Lid finansminister i snaue to år.
Han var fetter av stortingsrepresentant og ordfører Sverre Helland fra Lindås.
Busse
En eller ei busse (busseskip) var et langskip med stor lasteevne og et stort mannskap. Skipene ble bygget på slutten av vikingtiden og et stykke inn i middelalderen. Skipstypen ble brukt som krigsskip, og formen skulle gi overlegenhet i strid med andre.
Ordet «Busse» kom av det latinske ordet bucia, stort bredt skip med fast dekk som ble beskrevet som «høybordet som på et havskip». Etter hvert blir navnet ikke bare brukt om hærskip, men blir mer og mer synonymt med storskip, senere mest om store transport- eller handelsskip. Disse bussene, som ble benyttet som handelsskip i 1200-tallet og inn i 1300-tallet, var rommelige skip med store tverrbjelker. Et slikt er Bryggeskipet funnet på Bryggen i Bergen fra 1248 av et skip som var hugd opp og lagt ned som fyllingsmateriale etter en bybrann på Bryggen.
Afrikamesterskapet i fotball 1963
Afrikamesterskapet i fotball 1963 ble arrangert i Accra og Kumasi i Ghana i perioden 23. november til 1. desember 1963. Det var seks nasjoner som deltok, og  var direktekvalifisert som regjerende mestere respektive vertsnasjon. Det var gruppespill med tre lag i hver gruppe der gruppevinnerne gikk til finale og toerne til bronsefinale. Finalen mellom Ghana og Sudan endte med seier 3-0 for hjemmenasjonen.
High Live
High Live er det andre konsertalbumet til power metal-bandet Helloween, og ble gitt ut 6. september 1996 i Europa og 1. oktober samme år i Nord-Amerika. Deres første konsertalbum var Live in the U.K. fra 1989. I motsetning til Live in the U.K. er High Live et dobbeltalbum med dobbelt så lang spilletid.
Video
High Live ble også gitt ut på VHS samtidig med albumet og inneholdt de samme sangene som albumet hadde. I 2002 ble High Live også gitt ut på DVD med 5.1 kanals surround. Det ble også solgt en spesialboks med både albumet og VHS-en inkludert. Da albumet ble gitt ut på nytt i 2006 fulgte konserten med som bonus-DVD.
Sporliste
Disk 1
Ulvsunda
Ulvsunda er en bydel i Västerort i Stockholm kommune. Bydelen ligger i Bromma bydelsområde, og grenser til bydelene Riksby, Ulvsunda industriområde, Traneberg, Alvik, og Stora Mossen.
William Sharpe
William Forsyth Sharpe (født 16. juni 1934 i Boston i Massachusetts) er en amerikansk professor i finans, og emeritus ved Stanford Universitys Graduate School of Business, og vinneren av Sveriges Riksbanks pris i økonomisk vitenskap til minne om Alfred Nobel for 1990.
Han var en av opphavsmennene til kapitalverdimodellen. I 1989 trakk han seg tilbake fra undervisningen som professor. Han beholdt likevel stillingen som professor emeritus i finans ved Stanford University, men han valgte å fokusere på sitt konsulentfirma som heter William F. Sharpe Associates.
Publikasjoner (utvalg)
Artikler Bøker
Blått
Blått er en farge som inngår i fargespekteret. Den omfatter bølgelengder omtrent fra 450 til 500 nanometer. I fargelæren er blått en grunnfarge.
Rødt (farge)
Rødt er en farge som inngår i fargespekteret. Den røde delen av spekteret er lys med bølgelengder fra 625 nanometer (nm) til 760 nm, og er dermed det mest langbølgede lyset som menneskers øyne kan oppfatte.
Blått
Blått er en forholdsvis sjelden farge i levende organismer. En skyfri himmel oppleves som blå fordi hvitt sollys blir spredt i atmosfæren. Sjøen virker ofte blå fordi den speiler himmelen. Det er mange planter med blå blomster.
Rødt (farge)
Reint rødt er en primærfarge som ikke kan blandes av andre farger. Komplementærfargen til rødt er grønt. I estetikken regnes rødt til de varme fargene. Rødt er den mest energiske fargen i naturen og stimulerer og varsler. Rødt er også den viktigste fargen som symbol og markør med ulik betydning i kulturen. Det finnes en mengde røde fargenyanser med egne navn.
Blått
I estetikk og fargepsykologi regnes blått til de kalde fargene. Den symbolske betydningen varierer mellom ulike kulturer.
Rødt (farge)
Ordet rødt het rauðr på gammelnorsk og stammer fra rudhira som på det gamleindiske språket sanskrit betød «blod».
Mirakulin
Mirakulin er et glykoprotein som utvinnes fra mirakelbær, en busk som vokser i Vest-Afrika (Synsepalum dulcificum eller Richadella dulcifica).
Rødt (farge)
Fargeblandinger
I forskjellige fargelærer regnes rødt som en grunn-, primær- eller elementærfarge, altså en rein farge som ikke kan oppstå ved å blande sammen andre farger. Maksimal rød farge er derfor verken gul- eller blåaktig, svart- eller hvitaktig. Likevel vil en kalle mange fargetoner og -nyanser der rødt er blandet med andre farger, hvitt og svart, for røde.
Mirakulin
Mirakulin smaker ikke søtt, men etter at man har smakt på mirakulin med tungen, oppfattes sure smaker, som sitron, som søte i opptil en time etterpå. I Vest-Afrika er det lille røde bæret brukt til å forbedre smaken på syrlig mat. Siden mirakelfrukten selv ikke har noen distinkt smak, har denne smaksendrende funksjonen til frukten blitt betrakte som et mirakel.
Rødt (farge)
Fargeblandinger
I additiv fargeblanding, det vil si blanding av farget lys, er rødt primærfarge sammen med gult og blått. Disse tre fargene danner fargepunktene i en lysende TV-skjerm, der det blir hvitt når alle fargene lyser og svart når alle er slukket. Rødt lys blandet med grønt gir gult, rødt blandet med blått gir lilla.
Mirakulin
Den aktive substansen, som ble isolert av den japanske professoren Kenzo Kurihara, ble gitt navnet mirakulin etter mirakelfrukten, da han publiserte sitt arbeid i det vitenskapelige tidsskriftet Science i 1968.
Rødt (farge)
Fargeblandinger
I subtraktiv fargeblanding, altså blanding av reflekterende farger, for eksempel i form av maling, vil rødt blandet med blått gi fiolette farger, rødt blandet med gult gi oransje, og rødt blandet med grønt gi brune fargetoner. I tradisjonelt firefargetrykk, som i vanlig avis- og boktrykk består av trykkfargene magenta, cyan (blålig turkis eller klar blågrønn), gult og svart, blandes imidlertid varm «nøytral» rød av magenta og gul.
Blått
Fargelære
Blått ligger i fargespekteret mellom grønt og fiolett. I systematisk fargelære regnes blått som en grunnfarge (elementærfarge) på linje med rødt og gult.
Rødt (farge)
Røde farger og fargestoffer
En mengde røde fargetoner og pigmenter har fått navn etter opprinnelse og bruk, for eksempel opphavssted eller materialet det er utvunnet fra, eller etter hva fargen likner på, for eksempel i naturen. Samme eller liknende farger kan ha forskjellige betegnelser i ulike fag, tidsepoker og språk.
Blått
Fargelære
De lysende fargepunktene i det additive RGB-systemet for TV-skjermer og liknende er blå, røde og grønne. Cyan, en kald og lys blåfarge, blir brukt i det subtraktive fargesystemet CMYK som benyttes ved firefargetrykk.
Nyanser og navn
Bruken av lasurstein for å lage ultramarin (mørkeblå) opphørte da man tidlig på 1700-tallet fant en metode for å lage syntetisk blåfarge, prøyssisk blå (berlinerblå, pariserblå) eller såkalt fransk ultramarin. Blaafarveværket i Modum var i første del av 1800-tallet verdens største produsent av koboltblått (Thénards blått eller koboltaluminat), en kjølig, lett blek blåfarge som særlig ble brukt i porselens- og glassindustrien. Indigoblått er en mørk blåfiolett farge som utvinnes fra planten Indigofera anil. Mørkere nyanser av turkis oppfattes gjerne som «blågrønne». En lysere variant av turkis kalles cyan (asurblå).
Rødt (farge)
Rødfarger i naturen
I regnbuen er rødt det ytterste av fargebåndene. Lys med bølgelengder lengre enn 730 nm er varmestråling, den er usynlig og kalles infrarød stråling.
Rød farge i naturen kan markere både fare og giftighet, men også en signalfarge for å tiltrekke seg oppmerksomhet, brukt av både planter og dyr, eller for å vise at frukter og annet er modne. Rød hud og rødme er et synlig, fysisk tegn på ulike typer sårhet, sykdom og følelsesforandringer, for eksempel flauhet og opphisselse.
Blått
Nyanser og navn
Ulike fargepigmenter og framstillingsmåter har gitt opphav til en rekke blåfarger, blant annet «potteblått». Betegnelsen «kongeblått» om koboltblått stammer fra middelalderen da bare de rikeste hadde råd til pigmenter og lot seg portrettere iført noe blått. En annen forklaring er at velstående personer holdt seg innendørs, fikk lite sollys, og årer med «blått blod» kunne anes som blålige streker under den bleke huden.
Rødt (farge)
Rødfarger i naturen
Kunstnerfarger ble fra gammelt av fremstilt av bergarter, leire, forskjellige plante- og dyreekstrakter, foruten ved enkel kjemi. Ved hjelp av disse, nådde en rødfargene sinober (som er litt orangeaktig) og karmin (karmosin) med et svakt blåskjær. Disse fargene lot seg ikke blande til rent rødt slik en mente denne fargen burde se ut. Først med moderne kjemi er det lykkes å fremstille fargen rent rød.
Blått
Betegnelser på andre språk
Det er ikke noe vanlig ord for «blått» i klassisk gresk eller latin.
Rødt (farge)
Rødfarger i kultur, symbolikk og fargepsykologi
Den energiske og intense rødfargen vekker sterke følelser og tiltrekker seg oppmerksomhet, og rødt har derfor i forskjellige toner og nyanser vært den viktigste fargen i menneskene kultur. Rødt har blitt brukt både som estetisk virkemiddel, signalfarge og symbol med ulik betydning. Rødt har særlig stått for kjærlighet, kraft, energi, mot og vilje, men også for aggresjon, sinne, strid og krig. Fra gammelt av var rødt dessuten ensbetydende med rikdom og luksus, fordi fargestoffene var så kostbare. Dyprødt betegner erotikk, rose står for romantikk, burgunder gir signaler om intimitet, mens den julerøde fargen står for aktivitet og glede.
Blått
Betegnelser på andre språk
«Blå» har blitt brukt om «mørk» og «blåsvart», altså en nyanse eller variant av svart. I norrøne tekster kan for eksempel afrikanere og folk med mørk hudfarge omtales som «blåmenn», og Etiopia og Nordvest-Afrika som «blåland». Tilnavnet til Harald Blåtann, dansk konge på 900-tallet, kan på samme måte tolkes som «(kongen med) mørk (det vil si dårlig) tann». Kallenavnet hans, som er kjent fra 1140-tallet, kan også bety «(den som går med) blå (kostbare, kongelige) klær».
Rødt (farge)
Rødfarger i kultur, symbolikk og fargepsykologi
Alle farger påvirker sinnet, og i moderne fargepsykologi spiller rødt en særlig rolle. Kraftige røde toner kan gi energi, stimulere til aktivitet og hisse til sterke føelser. Fargen virker både varm, nær og positiv, men også aggressiv og sint og kan varsle fare og kamp.
Krig og kjærlighet
Rød regnes i dag som lidenskapens og kjærlighetens farge, men symboliserer også sterke følelser som opphisselse og sinne. Vanlige språklige vendinger er «å se rødt» eller at noe virker som «en rød klut», et begrep som stammer fra tyrefekting, en både blodig og temperamentsfull aktivitet. Rød var opprinnelig krigens farge, og fordi planeten Mars virker rød, ble den knyttet til krigsguden Mars. Det er kun i nyere tid at rødt har blitt forbundet med kjærlighet. Fra gammelt av var det grønn som var fruktbarhetsfargen, og dermed også kjærlighetsfargen.
Blått
Betegnelser på andre språk
I russisk er det to ulike ord for varianter av det en på norsk kaller «blått», nemlig golubój (голубо́й, «himmelblå») og sínij (си́ний, «mørk blå»). Disse blir betraktet som to selvstendige farger, på samme måte som for eksempel «rosa» og «rødt», og skal føre til at russisktalende oppfatter blå fargenyanser litt annerledes enn dem som beskriver variantene under samlebetegnelsen «blå».
Rødt (farge)
Rød i litteratur og kunst
Rødfargen og ordet rødt har blitt svært flittig brukt i litteratur, kunst og andre kulturuttrykk, både som navn, for eksempel Rødhette, Den røde pimpernell, Rødøye, Röda rummet, Rød oktober, Den røde plass og Lady in Red, samt som gjennomgangstema og viktig bestanddel, for eksempel i filmen Rød.
Signalfarge
Rød er en av de fargene som blir lettest registrert av øyet. Den blir derfor brukt som signalfarge for å vekke oppmerksomhet, ofte med betydning «nød», «fare», «stopp», «brann» eller «forbud». Eksempler på dette er tegnet for Røde Kors, bruken av rødt på brannslukningsapparater, nødbremser, trafikkskilt og trafikklys.
Blått
Betegnelser på andre språk
I baskisk skiller en tradisjonelt ikke mellom blått og grønt.
Rødt (farge)
Heraldikk
Rød er en av heraldikkens sterkt begrensede antall farger. De alminnelige fargene i heraldikken er rødt, blått, svart og grønt, unntaksvis purpur og såkalt «naturfarge». Alle våpenskjold skal ha minst én av disse fargene.
Blått
Fargepsykologi
Ifølge fargepsykologien oppleves gjerne blått som en passiv, rolig farge, mens for eksempel rødt er aktiv.
Rødt (farge)
Heraldikk
Rød farge er derfor mye brukt som bakgrunnsfarge og på figurer i våpenskjold, både i Norge og i andre land, såvel i vår tid som i tidligere tider. Blant annet er det rødt i Norges riksvåpen, Skottlands våpen, kongehuset Oldenburgs slektsvåpen, Den norske kirkes våpen, Østfolds fylkesvåpen, Bodøs og Sørums kommunevåpen,de norske slektene Ankers og Wergelands våpen og mange flere.
Blått
Heraldikk
Blått er en av heraldikkens sterkt begrensede antall farger. De alminnelige fargene i heraldikken er rødt, blått, svart og grønt, unntaksvis purpur og såkalt «naturfarge». Alle våpenskjold skal ha minst én av disse fargene.
Rødt (farge)
Heraldikk
Rød farge kan være brukt i våpenskjold bare av praktiske og estetiske grunner. Men rødt har også vært brukt med forskjellige betydninger og symbolikk. Rødt som symbol for sosialismen og/eller arbeiderbevegelsen finnes i både flagg og våpenmerker, blant annet i kommunistisk heraldikk som Folkerepublikken Kinas riksvåpen. Rødt, hvitt og blått er fargene for frihet, likhet og brorskap fra den franske revolusjon og i Frankrikes flagg.
I tysktalende områder har noen fyrstevåpen et eget helt rødt felt uten figurer, kalt «Regalienfeld» som en form for «kongefarge».
Blått
Heraldikk
Blå farge er derfor mye brukt som bakgrunnsfarge og på figurer i våpenskjold, både i Norge og i andre land, såvel i vår tid som i tidligere tider. Blant annet er det blått i Sveriges riksvåpen, det tidligere franske fyrstehuset, Bourbons slektsvåpen, Rogalands fylkesvåpen, Færders kommunevåpen, Heyerdahls slektsvåpen og mange flere.
I fagmessige beskrivelser av våpenskjold (såkalte blasoneringer), brukes bare den enkle fargebetegnelsen blå uten å angi nyanser av blått. I avbildninger av blåfarge i våpenskjold skal fargen være så klar og tydelig som mulig, uten nyanser som mørke- eller lyseblått, fiolett, svart eller annet.
Rødt (farge)
Heraldikk
I fagmessige beskrivelser av våpenskjold (såkalte blasoneringer), brukes bare den enkle fargebetegnelsen rød uten å angi nyanser av rødt. I avbildninger av rødfarge i våpenskjold skal fargen være så klar og tydelig som mulig, uten nyanser som mørke- eller lyserødt, rosa eller annet.
Blått
Heraldikk
Bruken av blått i våpenskjold og merker kan ha hatt praktiske og estetiske grunner, men også en symbolsk begrunnelse. De tre fargene rødt, hvitt og blått kan for eksempel representere «frihet, likhet og brorskap», et slagord som oppstod under den franske revolusjonen fra 1789 og utover. Fargene er de samme som i det franske nasjonalflagget «trikoloren». Blått ble derfor beskrevet som «fransk frihetsfarge» da det kom med i det norske flagget.
Rødt (farge)
Heraldikk
Heraldisk litteratur
Politikk
I moderne tid er bruk av rød farge i politikken ofte symbol på kommunisme og sosialisme. Rødt kan vise til proletariatets blod og mane til kamp og revolusjon.
Andre har hevdet at den politiske venstresidas bruk av rødfarge henger sammen med de politiske betegnelsene høyre og venstre, som stammer fra hvordan partigrupperingene var plassert i den franske nasjonalforsamlinga etter den franske revolusjonen i 1789. Der satt de kongetro til høyre for presidentstolen, og ble kalt la droite, de vil si «til høyre», mens de radikale satt til venstre (la gauche). Denne plasseringa fortsatte seinere i det franske kammeret og samsvarte med fargene på landets tricolor-flagg.
Det finnes et utall politiske begreper som inneholder ordet rød, for eksempel partiet Rødt, rødstrømpe, Maos lille røde og slagordet «bedre død enn rød». Venstresidas politiske motstandere har betegnet den som «den røde fare».
I USA er rødt republikanernes farge. Imidlertid brukes fargen også av politiske organisasjoner i USA med ståsted til venstre for republikanerne, eksempelvis Democratic Socialists of America.
I sjiaislam kan røde flagg symbolere muslimske martyrers blod og offerdød. Bruken av slike flagg har blitt tolket som tegn på kommende hevn.
Liturgi
Den eldste drakten i kirkens liturgi var hvitt, men da silke ble tatt i bruk på 1100-tallet, ble det innført egne regler om bruk av farger. I store deler av middelalderen var imidlertid rødt, blodets, kjærlighetens og ildens farge, den sentrale liturgiske fargen som skulle minne om den treenige Gud og hans kjærlighet til menneskene. Fra omkring 1200 ble det vedtatt at kirkeåret skulle symboliseres med hovedfargene hvitt, rødt, fiolett og grønt – som kom til å stå for henholdsvis glede og renhet, kjærlighet og Jesu blod, bot og ettertanke samt gjenoppstandelse. Varm rød er også blitt julens farge.
Bekkenesholmen naturreservat
Bekkenesholmen naturreservat består av en holme ved innløpet til Tysfjorden.
Blått
Flagg
I Norges flagg er mørkeblått en av fargene sammen med høyrødt og hvitt. Blått ble lagt til i «Dannebrog», det danske flagget, i 1821 etter at Sverige overtok som unionspartner i 1814. Det var dessuten en praktisk løsning å kunne klippe det røde og hvite flagget i fire deler og sy inn en blå remse som et kors i midten.
Bekkenesholmen naturreservat
Naturreservatet ligger nordvest for Skarberget og øst for Korsnes i Narvik kommune i Nordland og omfatter et areal på 435 dekar. Holmen har en fattig, kortvokst, og glissen kystfuruforekomst på en berggrunn av granitt og granodioritt.
Blått
Flagg
Det er blått i et høyt antall flagg verden over og i Europa fra eldre og nyere tid, blant annet i nasjonalflaggene til Estland, Finland, Sverige, Island, Nederland, Frankrike, Storbritannia og USA.
Bekkenesholmen naturreservat
Bekkenesholmen ble vernet ved kongelig resolusjon den 24. februar 1928. Denne resolusjonen sa ikke noe om verneform, men det har tidligere vært brukt betegnelsen nasjonalpark. Fredningsforskriften av 2000 fastlår verneformen til naturreservat. Bekkenesholmen har også av noen blitt regnet som Norges første naturreservat, men Stange naturreservat ble vernet fem år tidligere. Heller ikke der var verneform angitt fra starten.
Blått
Politikk
I norsk og europeisk politikk er blått tradisjonelt symbolfarge for konservative og høyreorienterte partier – i motsetning til venstresiden og sosialistiske partier som er representert med rødt. I amerikansk politikk står derimot blått for det venstreliberale, demokratiske partiet, mens rødt symboliserer det verdikonservative, republikanske partiet.
Bekkenesholmen naturreservat
Formålet med fredningen av Bekkenesholmen er «å bevare en fattig, kortvokst og glissen kystfuruforekomst med alt naturlig plante- og dyreliv og med alle de naturlige økologiske prosessene. Av spesielle kvaliteter kan nevnes at området er lite påvirket og representerer en typisk utforming av fattig kystfuruskog.»
Bekkenesholmen ligger under Statens naturoppsyns lokalkontor i Fauske.
Blått
Religion
Jomfru Maria blir ofte framstilt med blå kappe eller bakgrunn, en henvisning til «himmeldronningen» i Johannes' åpenbaring kapittel 12, vers 1 som forteller om «en kvinne som var kledd i solen, med månen under sine føtter og med en krans av tolv stjerner på hodet.» Tilknytningen til Maria skal ha oppstått omkring år 500 da blått også ble ansett som «keiserinnens farge» i Det bysantinske riket. Det dypblå fargestoffet ultramarin ble framstilt fra lapis lazuli (lasurstein), en bergart som ble utvunnet i Afghanistan og fraktet derfra til Europa. Blåfarge var følgelig svært kostbar og bare forbeholdt de rikeste. Som tegn på at man tilba Maria, ble derfor også hun framstilt med blå keiserinnekappe. Forbindelsen til Jesu mor skal siden ha ført til at blåfargen generelt ble knyttet til kvinner og jenter.
Jesidiene knytter den eksklusive blåfargen til påfuglengelen Melek Tawus og det hellige, og det er derfor forbudt å bære blått for rettroende.
Klær
Grovt arbeidstøy har siden 1800-tallet ofte vært sydd av blå tekstiler, for eksempel dongeri. På engelsk kan en derfor snakke om kroppsarbeidere som blue collar workers  («blåskjortearbeidere») i motsetning til white collar workers («hvitsnipparbeidere»), det vil si funksjonærer, kontorfolk og liknende.
Uniformer til sjøfolk og marinesoldater har lenge vært farget mørk blå («marineblå»). Infanterister og andre har siden slutten av 1800-tallet isteden kledt seg i grønt og nøytrale jordfarger.
«Guttefarge»
Overgangen da blått ble definert som «guttefarge» og rosa som «jentefarge» i vestlig kultur, skal ha skjedd gradvis fra slutten av 1800-tallet. Tradisjonelt ble imidlertid sterke farger som rødt og rosa ansett som potente og aktive. Inn på 1920-tallet var det derfor annonser som oppfordret mødre til å kle guttebarn i rosa for at de skulle bli maskuline.
«Blåmandag»
Betegnelsen «Blåmandag» kommer opprinnelig fra det tyske blauer Montag, fastelavnsmandagen som i det katolske kirkeåret blir markert med blå liturgisk farge. Fordi håndverkslærlinger tradisjonelt skulle ha fri hver mandag, «holde blåmandag", har ordet siden spøkefullt blitt brukt om «dagen derpå» og andre dager en har hatt vanskelig for å jobbe etter sjauing eller festing.
Herbert Booth
Herbert Booth (født 26. august 1862, død 25. september 1926) var tredje sønn av Catherine og William Booth. Han var offiser i Frelsesarmeen og kjent som en av verdens første filmskapere.
I 1886 ble han syk og sendt til Australia for å hvile og bli frisk. Han bodde da i en gullgraverby og i løpet av denne tiden fant han en gullklump som var så stor at han kunne lage en ring av den til sin fremtidige kone, den nederlandske salvasjonisten Cornelie Schoch.
Da Herbert Booth var 26 år gammel, fikk han ansvar for alt arbeid for Frelsesarmeen i Storbritannia. Senere, fra 1892-1896, var han leder for Frelsesarmeens arbeid i Canada. Etter hvert ble han sendt som leder til Frelsesarmeen i Australia. Helsen begynte nå å svikte ham, han slet med depresjoner, men var fortsatt veldig aktiv.
Filmskaper
I Australia fikk Herbert stor interesse for filmproduksjon. I 1897 gav han ut Australias første stumfilm. Året etterpå gav han og salvasjonisten Joe Perry ut en mulitmedia produksjon som ga et innblikk i Frelsesarmeens arbeid i Australia.
I 1902 forlot Cornelie og Herbert Frelsesarmeen for å bli omreisende evangelister. Han kjøpte Soldiers of the Cross fra Frelsesarmeen for rettighetene til de sangene han hadde skrevet. Han brukte så filmen i evangeliske kampanjer som han hadde i USA, Canada, England, New Zealand og Australia.
I 1920 døde Cornelie, og tre år senere giftet Herbert seg igjen, denne gang med Anne Lane, som også var en tidligere offiser i Frelsesarmeen. I 1926 døde Herbert Booth i New York City.
William McNamara
McNamara studerte først ved Columbia University og senere studerte han ved Lee Strasberg Institute. Kjente filmer som han har spilt i er Texasville, Copycat, Surviving the Game og Stealing Home.
McNamara debuterte som skuespiller i grøsserfilmen Opera fra 1987. Siden da har han vært med i flere titalls filmer og TV-serier som f. eks Law & Order: Special Victims Unit og NYPD Blue.
Funhouse (Pink-album)
Funhouse er P!nks femte album, og ble utgitt i 2008. I dette albumet er de nå kjente sangene «So What», «Sober», «Please Don't Leave Me» og «Funhouse». Mesteparten av albumet omhandler bruddet mellom henne og den nåværende ektemannen Carey Hart, som ble sammen igjen en stund etter albumet.
Anne-Helene Rask Arnesen
Anne-Helene Rask Arnesen (født 11. november 1980), ofte omtalt som Helene Rask, er en norsk modell fra Fagerstrand på Nesodden. Hun vokste opp som nummer 3 av 8 søsken på en bondegård, og gikk på Steinerskolen på Nesodden, kun avbrutt av noen måneders kort opphold på Alværn ungdomsskole. Hun ble kjent i 2002 gjennom sin deltakelse i TV-programmet Fear Factor på TV3, der hun angivelig var nær ved å drukne under innspillingen.
Hun har gitt ut 3 singler: No Love, Same Colours og Get On.
Rask Models
Rask etablerte modellbyrået Rask Models i 2005. Byrået profilerte seg som det største glamourmodellbyrået i Norge, og modeller fra byrået vært omtalt og avbildet i bladene FHM, Vi Menn, Se og Hør og Her & Nå. Rask Models ble slått konkurs i 2009 på grunn av manglende skatteinnbetaling.
Slaget om risbåtene
Slaget om risbåtene var et slag i den amerikanske uavhengighetskrigen som fant sted i Savannah River på grensen mellom Georgia og Sør-Carolina. Slaget som foregikk mellom milits fra koloniene og den britiske marine fant sted 2.–3. mars 1776. Det blir noen ganger kalt slaget ved Yamacraw Bluff.
I begynnelsen av den amerikanske revolusjon, klarte Georgia å forbli relativt nøytral i konflikten. Tidlig i 1776 beordret Georgias kongelige guvernør, James Wright, at flere britiske krigsskip som lå ved anker i Savannah River skulle forsynes. Forsamlingen som sympatiserte med militsen nektet å tillate dette og drev Wright ut av hovedstaden. Wright, sammen med et dusin lojalister, søkte tilflukt på krigsskipene.
Lenger nord ble en gruppe handelsskip angrepet av britiske krigsskip den 2. mars 1776, og deres last som bestod av ris ble beslaglagt. Georgierne reagerte raskt. Rundt 500 militsmenn fra Georgia og rundt 500 patrioter fra South Carolina satte fyr på skipet Inverness og skar skipet løs fra sine fortøyninger. Det brennende skipet drev inn i den britiske briggen Nelly. Disse to skipene drev brennende nedover elva og satte fyr på ytterligere tre skip. Den britiske skvadronen var tvunget til å trekke seg tilbake.
UC AlbinoLeffe
Unione Calcio AlbinoLeffe er en italiensk fotballklubb fra Albino og Leffe i Provinsen Bergamo i Lombardia. Albinoleffe spiller for øyeblikket i Lega Pro Prima Divisione. Albinoleffe spiller hjemmekampene sine på Stadio Atleti Azzurri d'Italia i Bergamo. Draktfargene er blå og lyseblå.
Disen
Disen er et stedsnavn flere steder i landet. Navnet Disen (gammalnorsk: Dísin) stammer fra førkristen tid og betyr hamna for disene. Navna uttales disi i Nes og Sør-Odal og disen i Oslo, Hamar og Modum.
Eduard Matusevitsj
Eduard Antonovitsj Matusevitsj (russisk: Эдуард Матусевич) (født 16. november 1937) er en belarusisk tidligere skøyteløper. Han representerte Sovjetunionen.
Bleikmorenen naturreservat
Bleikmorenen naturreservat ligger like sørvest for Bleik i Andøy kommune i Nordland. Naturreservatet er på 1235 dekar. Området er vernet for å ivareta et område av stor kvartærgeologisk verdi.