cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Østfoldbanen
Østfoldbanen er en del av det såkalte InterCity-triangelet (Skien-Lillehammer-Halden) hvor 90 % av passasjertrafikken med tog i Norge avvikles. Via Vestre linje er den også en av de fire norske jernbanestrekningene som er fastlagt av De Forente Nasjoners Økonomiske Kommisjon for Europa (UNECE) som internasjonal hovedtransportstrekning.
Trasé
Banen går med dobbeltspor fra Oslo S til Ski. I Ski er det en avgrening til Østfoldbanen østre linje. Østfoldbanen fortsetter med dobbeltspor fra Ski til Sandbukta nord for Moss, og deretter med enkeltspor til Rygge, dobbeltspor til Haug ved Råde, enkeltspor via Fredrikstad til Sarpsborg, Halden og Kornsjø (Svenskegrensen).
Historie
6. juni 1873 vedtok Stortinget å bygge Smaalensbanen. Anleggsarbeidene, som sysselsatte ca. 3000 mann på det meste, startet i 1875. Under et besøk av kong Oscar og dronning Sophie i august 1878 ble linjen mellom Råde og Hølen prøvekjørt. Vestre linje ble offisielt åpnet 2. januar 1879, og Østre linje ble åpnet i 1882.
CETME-rifle
CETME-rifle er et automatgevær fra den spanske nasjonale våpenprodusenten CETME.
Østfoldbanen
Historie
Den 7. oktober 1953 raste grunnen ut under jernbanen ved Bekkelaget i Oslo. Selv om ingen tog ble rammet, omkom en passasjer på lokaltoget fra Kolbotn som følge av sjokk, i tillegg til fire personer som mistet livet i raset. Togtrafikken ble erstattet med buss i 17 dager, før linjen igjen ble åpnet for enkeltsporet drift. Arbeidet med å føre toget i tunnel mellom Bekkelaget og Sjursøya ble nå framskyndet.
CETME-rifle
CETME-riflen ble opprinnelig designet av den tyske ingeniøren Ludwig Vorgrimmler, som baserte modellen på en sen type automatgevær fra den andre verdenskrig, Sturmgewehr 45 (StG45(M)) som han selv designet da han arbeidet hos Mauser. Geværet ble prøvet ut i flere kaliber, men endte i 7,62 x 51 mm NATO.
Østfoldbanen
Historie
1996 ble vestre linje betydelig oppgradert da det ble bygget dobbeltspor fra Ski til Sandbukta ved Moss og fra Såstad i Rygge til Haug i Råde. Deler av denne strekningen er dimensjonert for 200 km/t, men dagens høyeste hastighet er 160 km/t.
CETME-rifle
CETME ble bl.a. satt i produksjon i Spania fra 1957, og CETME-modell A var modell for den tyske Heckler & Koch G3-serien med automatgevær. CETME ble produsert i 5 modeller, A, B, C, L, LC & LV.
Eksterne lenker
Karabin CETME L
Østfoldbanen
Planer og utbygginger
Store deler av Østfoldbanen er under utbygging eller planlagt modernisert.
Follobanen
Strekningen Oslo-Ski går nå under navnet Follobanen. Sporene er dimensjonert for 250 km/t og går direkte Oslo – Ski. Ski stasjon har nå seks spor mot plattform. Anlegget sto ferdig i desember 2022. Reisetiden mellom Oslo og Ski er nå på 11 minutter. Flesteparten av togene benytter den nye banen, mens den eksisterende benyttes av lokaltog og gods. Planen er at det skal gå lokaltog som stopper på alle stasjoner på den eksisterende strekningen hvert 15. minutt. Follobanen omfatter Blixtunnelen. Reisetiden Oslo - Halden er etter åpningen av tunnelen blitt kraftig redusert, men tunnelen har til nå også vært beheftet med en del tekniske problemer.
Dobbeltspor på Vestre linje
Som en del av Intercityutbyggingen skal flere parseller på Østfoldbanen bygges ut. Det er kvikkleire som gjør utbyggingen kostbar.
Sandbukta-Moss-Såstad
Strekningen Sandbukta–Moss–Såstad og Moss stasjon er en flaskehals på Østfoldbanen. Nytt dobbeltspor skal legges i tunnel under Moss og ny stasjon med fire spor mot plattform anlegges sør for dagens stasjon. Byggestart var i 2019 og strekningen skal stå ferdig i 2025.
Haug-Seut
Strekningen Haug–Seut (Fredrikstad) vil føre til dobling av antall togavganger til Fredrikstad og rundt 5 minutter kortere reisetid. Planlagt byggestart er ikke feststilt men man håper å ha strekningen skal ferdig i 2029.
Fredrikstad-Sarpsborg
Strekningen mellom Seut i Fredrikstad og Sarpsborg er en av de mest omdiskuterte strekningene i IC-utbyggingen. Strekningen inkluderer ny stasjon i Fredrikstad på Grønli og ny bru over Rolvsøysund og Sarpefossen. Mulig byggestart er i 2023 og det kan stå ferdig til 2029.
Et alternativ eller tillegg har vært en mer direkte bane Haug–Sarpsborg. Ved å bruke deler av eksisterende bane og bygge Ørmen–Greåker, sparer man 11 km. Men da utelukkes den største byen i Østfold, Fredrikstad. Den valgte traseen har en tunnel og en ny stasjon i Fredrikstad og sparer 1 km. Det går mot Oslos ønsking om høyhastighetsbane til København.
Sarpsborg - Halden
Strekningen Sarpsborg–Halden er planlagt ferdig utbygd til 2034.
Nasjonal transportplan
Østfoldbanen er i nasjonal transportplan for 2012/2013 en del av «Korridor 1» mellom Oslo og Svinesund/Kornsjø.
Lengre sikt
I 2012 var det langsiktige planer om å bygge høyhastighetsbane Oslo–Gøteborg. Blant andre ledelsen i Oslo kommune gikk inn for å etablere høyhastighetsbane Oslo–København med 300 km/t og en reisetid på to og en halv time.
I Bane-NORs planverk for perioden frem til år 2050 var det per 2011 ikke planer om å bygge om strekningen Halden–Kornsjø. Den sterke stigningen ved Tistedal nær Halden (25 ‰) er dyr å bygge om, men per 2016 ble det diskutert å utjevne linjenettet på stedet, fordi den såkalte «Tistedalsbakken» var et stort hinder for godstog. Det ble presisert at det var en problematisk strekning å bygge om, og at lange strekk av toglinjen i så fall måtte føres i tunnel.
Carlos Bonet
Carlos Bonet Cáceres (født 2. oktober 1977 i Asunción) er en paraguayansk profesjonell fotballspiller som spiller for den paraguayanske fotballklubben Club Olimpia. Han spiller midtbane, og er også en del av. Bonet har spilt for flere andre klubber i sin karriere, blant annet Cruz Azul og Libertad.
Østfoldbanen
Lengre sikt
På svensk side har strekningen Ed–Göteborg (på Norge/Vänerbanan) en gjennomsnittshastighet på 121 km/t siden 2012 (161 km på tid 1:20). På lang sikt betyr Bane-NOR:s og Trafikverkets planer en reisetid år 2040 Oslo-Halden på 1:05, Oslo–Göteborg på 3:00 og Oslo-København på 5:20.
Carlos Bonet
Han ble tatt ut til Fotball-VM 2010 i Sør-Afrika.
Østfoldbanen
Ruter
I tillegg til godstrafikk brukes Østfoldbanen til persontransport på rutene:
Mellom Rakkestad og Mysen går det persontog bare i rushtiden.
Britt Lafforgue
Under OL 1972 i Sapporo kom hun på åttendeplass i storslalåm. Hun oppnådde ingen topplasseringer i verdensmesterskapene, men hadde mye større suksess i verdenscupen, hvor hun oppnådde fem seire i slalåm og to i storslalåm. I sesongene 1970/71 og 1971/72 gikk hun til topps sammenlagt i slalåmcupen.
Totenvika
Det er flere store gårdsbruk med variert produksjon. Siden jordene ligger lavt (Mjøsa er på ca. 123 moh.) tas våronna et par uker før de høyere delene av kommunen.
Befolkningen bor i hovedsak spredt, men på 1980-tallet ble det bygd ut ett større boligfelt (Helgestadfeltet). Seinere har det blitt oppført noen nye hus på tomter fra garden Sulustad, men noen større folketallsvekst har uteblitt. På slutten av 1990-tallet trodde politikere og administrasjon i Østre Toten kommune at Totenvika skulle bli Østre Totens nye vekstområde, på grunn av den relative nærheten til Gardermoen. Flyplassen ligger ca. 1 times kjøring fra Totenvika.
Ved Panengen er det brygge og stoppested for Skibladner.
Lengst sørøst i Totenvika ligger Fjellhaug med prøveskytefelt utover Mjøsa for Nammo / tidl. Raufoss Ammunisjonsfabrikk. En sektor ut i Mjøsa er fareområde for flytrafikken.
En person fra Totenvika kalles en vikværing.
Klaus Doldinger
Klaus Doldinger (født 12. mai 1936 i Berlin) er en tysk jazzmusiker (saksofon og klarinett) som også er kjent som komponist av filmmusikk. I 1997 mottok han Bayersk filmpris.
Tidlig liv og arbeid
Doldinger ble født i Berlin og startet i 1947 på musikkonservatoriet i Düsseldorf, der han først studerte piano etterfulgt av klarinett med uteksaminering i 1957. Mens han studerte, fikk han verdifull erfaring i det tyske Dixieland-bandet The Feetwarmers, der han også var med på en plateinnspilling i 1955. Senere samme år dannet han bandet Oscar's Trio, sterkt basert på Oscar Petersons arbeid.
Utover 1960-årene arbeidet han som tenorsaksofonist sammen med besøkende amerikanske gjester og gjorde innspillinger med dem.
Doldinger er kanskje mest kjent for sitt arbeid som filmmusikk-komponist, og da særlig med filmer som Das Boot (1981) og The NeverEnding Story (1984).
Doldinger giftet seg i 1960 med Inge Beck, og de har tre barn sammen: Viola, Melanie og Nicolas Doldinger. Siden 1968 har de vært bosatt i Icking, en liten landsby sør for München.
I 1971 startet Doldinger jazzgruppen Klaus Doldinger´s Passport som senere bare fikk navnet Passport. Dette bandet har fremdeles stor suksess i Tyskland. Det er sterkt påvirket av bandet Weather Report.
Bureau of Ocean Energy Management, Regulation and Enforcement
Bureau of Ocean Energy Management, Regulation and Enforcement (BOEMRE) var en amerikansk føderal etat i Innenriksdepartementet som forvaltet USAs gass-, olje- og mineralressurser på kontinentalsokkelen. Etaten hadde hovedkontor i Washington, DC og mottok det meste av sine inntekter fra olje- og naturgasselskaper som leide land fra den føderale regjeringen. Etaten forvaltet derfor en av de største inntektskildene etter skatteetaten. Etaten hadde også ansvar for å føre tilsyn med at olje- og gasselskapene etterlevde regelverk innen helse, miljø og sikkerhet. Fra 1. oktober 2011 ble etaten delt i to: Bureau of Ocean Energy Management og Bureau of Safety and Environmental Enforcement.
Hans Jákupsson Debes
Hans Jákupsson Debes (født 1723, død 1769) var lagmann på Færøyene fra 1752 til 1769.
Hans Jákupsson kom fra Oyri og var gift med datteren til Lagmann Sámal Pætursson Lamhauge, som han etterfulgte i lagmannsembetet.
Bygdøy allé (Oslo)
Bygdøy allé (1–127, 135, 2–92 ; lokal form: Bygdø allé) er en gate på Frogner i Oslo som går fra Solli plass til Sjølystveien ved avkjøringen til Bygdøy. Den ble opparbeidet fra 1890, og navngitt året etter. Gaten er kjent for de store kastanjetrærne som pryder den, og særlig nedre del representerer også den raske byutviklingen som fant sted i Oslo frem til byggekrakket i 1899, med påkostede og fasjonable murgårder i fire etasjer. Senere ble det bygget en del gode eksempler på jugendbebyggelse, blant annet nr. 47.
Bygdøy allé ble planlagt i 1889 som en parisisk boulevard. Men politikerne syntes det ble for dyrt, og reduserte den til halv bredde. Bare ved Frogner kirke ses det hvor bred den egentlig skulle være.
Gaten er 1.400 meter lang og hadde i 2010 en kjøretøytrafikk på hverdager på 21 000. Den er en hovedtrafikkåre ut av byen som blant annet den vestgående kollektive busstrafikken blir kanalisert gjennom.
Det meste av Bygdøy allé ligger i bydel Frogner. Unntaket er nr. 135, som ligger i Ullern.
Gaten er representert i den norske utgaven av Monopol.
Kastanjealleen
De opprinnelige ca. 230 trærne ble plantet i 1896–97, trolig etter forbilde i Paris. Rundt 1930 var trærne så store at beboerne klaget over skyggevirkningen. Bygartner Marius Røhne mente valget av treslag var feil, og foreslo på slutten av 1930-årene at annethvert tre burde fjernes, men det ble ikke gjennomført. Fra 1985 er det plantet nye trær til erstatning for de som dør. I 2010 var det 122 opprinnelige trær i alleen og 87 plantet etter 1985. Fra 1970-årene har saltskadene vært økende, og alleen har senere fremstått stadig mindre enhetlig. Ved en tilstandsvurdering i 2010 av de da 209 kastanjetrærne kom det frem at trærne fordelte seg med om lag en tredjedel i hver av vekstfase, klimaksfase og avviklingsfase. Grunt jordsmonn, begrenset tilgang på vann og næring, påkjørsel av bil og snøbrøyting var trusler mot trærne, men veisaltingen var den viktigste årsaken til at arborist Erik Solfjeld anslo at 60 prosent av trærne ville være døde i løpet av 20 år. Senere har kastanjer blitt skiftet ut med rogn.
Johan Lauritz Bidenkap
Johan Lauritz Bidenkap (født 6. november 1828 i Drammen i Buskerud, død 20. oktober 1892 i Kristiania) var en norsk lege.
Bakgrunn
Johan Lauritz Bidenkaps foreldre var undertollbetjent Johan Jacob Bidenkap (1787–1864) og Bolette Vilhelmine Schive (død 1858). Han tok examen artium 1847 og ble cand.med. i 1853. Bidenkap var student under Carl Wilhelm Boeck og til å begynne med tilhenger av dennes «syfilisasjonslære». Kunstnerisk begavet laget Bidenkap illustrasjonene til en del av Boecks vitenskapelige arbeider.
Karriere
Han kartla mellom 1857 og 1859 utbredelsen av lepra på Vestlandet og mottok H.K.H. Kronprinsens gullmedalje 1863 for å ha påvist årsakene til syfilis. Han ble lærer for hudsykdommer i 1866.
Johan Lauritz Bidenkap giftet seg 9. mai 1866 med skuespiller Elisabeth Jensine («Elisa») Berg (1837–1885), datter av hospitalforstander Gabriel Berg og Andrea Bjønne.
Bidenkap arbeidet senere som overlege ved hudavdelingen på Rikshospitalet i Christiania 1868-88, og ble konstituert stadsfysikus fra 1867 og utnevnt fra 1869. Svært mye av det offentlige helsearbeidet i siste del av 1800-tallet dreide seg om smittsomme sykdommer, noe som var et særlig problem i de voksende byene. I 1860-årene var smitteforholdene ved viktige sykdommer, f.eks. ved kolera, ennå ikke tilstrekkelig klarlagt. Da Bidenkap tok over som leder av hovedstadens helsearbeid som stadsfysikus i 1867, var man midt oppe i en bitter faglig diskusjon om grunnlaget for hvilke bekjempelsesprinsipper som var de beste. Dette var problematisk, idet myndighetenes programmer for hygieniske tiltak uansett måtte gjennomføres med relativt hård hånd, skulle man lykkes. Og sunnhetskommisjonene hadde ganske vide fullmakter til å iverksette inngripende tiltak med hjemmel i sunnhetsloven av 1860.
Bidenkaps gate på Meyerløkka i Oslo ble oppkalt etter Bidenkap.
Gråtende sky
«Gråtende sky» er en norsk slagersang fra 1960 med melodi av Harald Pettersen og tekst av Thor G. Norås. Sangen ble spilt inn på singel av Harald Pettersen i januar 1960, og med på innspillingen var Per Hartvig («Rocke-Pelle»), Truls Frydenberg og Kari Pedersen samt bandet The Ranchers, bestående av blant andre Sigurd Jansen og Robert Normann. Sangen ble en stor slager i Norge etter utgivelsen, men NRK Radio nektet lenge å spille den med begrunnelsen av at sangen var for «banal og klissete».
Volden skole
Volden skole kan vise til:
Gråtende sky
Bakgrunn
Utgangspunktet for slageren var en tilstelning på Folkets Hus i Ski, i regi av Ski Ungdomsklubb. Medlemmene der var fra syv år og oppover. Tilstelningen hadde cowboyfest som tema, og det ble skrevet en rekke sanger til festen, blant andre «Cowboyens himmel», «Gullgraversang», «Muli-sang» (Muli = muldyr), «Jeg kaster min lasso» (en oversettelse av Slim Whitmans «I'm Casting My Lasso») og til slutt «Gråtende sky».
Tittelen er hentet fra et dikt av Tor Jonsson, som i 1947 ble anmeldt av Inger Hagerup i avisen Friheten. Teksten i «Gråtende sky» tar utgangspunkt i den amerikanske « Tennessee Waltz». Spørsmålet som ungene i ungdomsklubben skulle presenteres for, var hva cowboyens følelser etter en fest. På festen hadde cowboyen med seg kjæresten sin, men kjæresten danser i stedet med cowboyens bestekompis. Mens kjæresten og bestekompisen danser, blir de to forelsket i hverandre. Sangen begynner idet cowboyen setter seg på hesten sin og rir hjemover alene. Det er altså en sang om separasjon og separasjonsangst, noe som barn kjenner på til stadighet.
Selvsagt ble slageren skrevet med et skråblikk på alle Kåbbåy-filmene som på den tiden gikk som en farsott på kinoene, samt på Arne Bendiksens cowboy-sanger som «I dag har jeg brent mine kjærlighetsbrev», «Cowboy, der du rider på din ensomme vei», «Davy Crocket» og «Den siste Mohikaner».
I Pettersens versjon blir sangen sunget med vemodig stemme samt med cowboyjodling. Innspillingen ble ledsaget av en innledning fra scenen, der forbindelsen til «Tennessee Waltz» ble forklart for ungene på Folkets Hus. Dette ble frarådet av produsent Arild Berggren i Philips fordi det teknisk ville bli for komplisert med lydkullisser og skuespillere.
Norske versjoner
Originalinnspillingen ble foretatt i Universitetets aula 3. januar 1960 av Harald Pettersen med Pelle – Per Hartvig – «Rocke-Pelle», Truls Frydenberg og Kari Pedersen og The Ranchers (Sigurd Jansen, Robert Normann med flere). Den ble utgitt på singelen Philips 353 152 PF.
Tom Mathisen og Herodes Falsk parodierte den på albumet Tidligere utgitt på alvor, utgitt under pseudonymene Viggo & Reidar i 1989.
Rita Engebretsen sang den på albumet Knallgode låter i 1987.
Sangen er spilt inn av De Syngende Husmødre på platen Husmødrenes favoritter.
Elias Akselsen har spillt inn sangen i 2001 utgitt på Høstdrømmar (2004) og den er med på Vandringsmannens beste (2007).
Gul trøye (Tour de France)
Gul trøye (fransk: maillot jaune) er trøyen som bæres av sammenlagtlederen i Tour de France. Tour de France var den første idrettskonkurransen der lederen bar gul trøye. Nå er det vanlig i flere andre sykkelløp og idrettskonkurranser.
Gråtende sky
Norske versjoner
Jan Høiland, Eva Jensen, Ray Adams, Ronald Holmberg og Sputnik har også spilt den inn på plate.
Gul trøye (Tour de France)
Sammenlagtlederen i Tour de France er den syklisten som har brukt kortest tid totalt på etappene, pluss eventuelle tidsbonuser. Før 2008 fikk vanligvis de tre første i mål på vanlige etapper fratrekk på henholdsvis 20, 12 og 8 sekunder, og de tre første på de innlagte spurtene fikk fratrekk på henholdsvis 6, 4 og 2 sekunder.
Gråtende sky
Svensk versjon
Bo-Göran Edling skrev den svenske teksten, med tittel «Regninga natt», under psevdonymet Torulf. «Regniga natt» ble Anna-Lena Löfgrens gjennombruddslåt i 1961. Den ble utgitt på EP-platen Metronome MEP 9074. Platen solgte svært lite av grunner som ikke hadde noe med Löfgrens innspilling å gjøre. Den ble fulgt opp med singelen J 45-635, denne gangen koplet med «Play On». Først i 1962 kom den endelige EP-en MEP 9086 og med den ble «Regniga natt» etablert som slager for året 1962 i Sverige og Danmark. Löfgren fikk en gullplate for «Regniga natt», og sangen samlet flest poeng på Svensktoppen i 1962. Den lå på Svensktoppen i totalt 21 uker i 1962–1963.
Gul trøye (Tour de France)
To ganger har vinneren av maillot jaune i Tour de France ikke hatt trøyen i løpet av rittet og kun båret den på podiet etter siste etappe. Det skjedde i 1947 (Jean Robic) og i 1968 (Jan Janssen).
Gråtende sky
Danske versjoner
Bjørn Tidmand og Raquel Rastenni spilte inn den danske versjonen som bar tittelen «Regn, evige regn». Rastennis versjon ble utgitt på singelen Sonet T 8148.
Gul trøye (Tour de France)
Thor Hushovd og Alexander Kristoff er de eneste nordmennene som har båret ledertrøyen i Tour de France. Hushovd bar den på andre etappe i 2004 samt første og tredje etappe i 2006 og andre, tredje, fjerde, femte, sjette, syvende og åttende etappe i 2011, mens Kristoff bar den under andre etappe i 2020.
Gråtende sky
Finsk versjon
Aila spilte inn den finske versjonen, «On sateinen yö», på singleplaten Manhattan Man 67 i 1962. Teksten var skrevet av Ainamo Erkki. Jalle Kainberg har spilt inn en saksofoninnspilling i 2008
Gul trøye (Tour de France)
Vinnere av gul trøye i Tour de France
Lance Armstrong vant den gule trøya hele sju ganger i perioden 1999–2005, men ble i 2012 fratatt alle seirene grunnet bruk av doping. Arrangøren av Tour de France, Amaury Sport Organisation (ASO), har bestemt at det ikke vil bli kåret noen ny vinner fra disse årene, som et tegn på en mørk periode i sykkelsporten. * Det ble ikke arrangert Tour de France mellom 1915 og 1918 på grunn av Første verdenskrig.
Gråtende sky
Tyske versjoner
Ann-Louise Hansons tyske versjon, «Sehnsucht lass mich los», ble utgitt på singelen Metronome M 298 i 1962. Ray Adams' tyske versjon ble utgitt på singelen Pye 7N 3112, også i 1962.
Gul trøye (Tour de France)
Vinnere av gul trøye i Tour de France
** Det ble ikke arrangert Tour de France mellom 1940 og 1945 på grunn av Andre verdenskrig.
Gråtende sky
Engelsk versjon
Den engelske versjonen «Crying Cloud» ble også utgitt i 1962.
Gul trøye (Tour de France)
Vinnere av gul trøye i Tour de France
*** Tour de France ble heller ikke arrangert i 1946 på grunn de store ødeleggelsene som fortsatt preget Europa etter Andre verdenskrig.
Gråtende sky
Referanser
Harald Pettersen Med Pelle (8) Og Truls (3) og The Ranchers, – Gråtende sky (Vinyl, Single) at Discogs
Vallonsk
Vallonsk (vallonsk: walon eller fransk: wallon) eller wallonsk er et språk som tales fortrinnsvis i det sydlige Belgia (Vallonia og Brussel).
Vallonsk må ikke forveksles med belgisk fransk. Belgisk fransk er ikke særlig forskjellig fra det franske språket som tales i Frankrike.
I Vallonia tales fire forskjellige vallonske dialekter i fire distinkte områder; østvallonsk som tales i området omkring Liège, midtvallonsk som tales omkring Namur, vestvallonsk i området Nivelles-Charleroi-Chimay og sydvallonsk i Ardennene.
Thérouanne
Thérouanne (nederlandsk Terwaan) er en kommune i departementet Pas-de-Calais i regionen Hauts-de-France nord i Frankrike.
Vallonsk
Skriftlig vallonsk
Vallonsk skrives med det latinske alfabetet.
Thérouanne
På gallernes tid var Thérouanne (latinsk Tarvenna) hovedsetet for den belgiske stammen morinerne. Etter at romerne erobret Gallia ble den ren romerby og regionens hovedstad. I eller rundt år 639 grunnla den hellige Acarius bispedømmet Terwaan her. Den hellige Audomar (født 600, død 670) var biskop her. Byen ble plyndret av normannerne i 880 og 882.
Kirkelig sett omfattet bispedømmet hele området vest for elven Schelde og omfattet de rikeste byer nord for Alpene, som Gent og Arras. Thérouanne fikk en katedral som da var den største i hele Frankrike. Politisk tilhørte Thérouanne først grevskapet Flandern og senere grevskapet Artois.
Vallonsk
Skriftlig vallonsk
Tross dialektale forskjeller er det bevegelse i retning av et standardisert skriftspråk kalt «rfondou walon». Denne ortografi er basert på diasystemer som kan uttales forskjellig av forskjellige lesere, et konsept som er inspirert av de bretonske staveregler. De skrevne former forsøker å forene den nåtidige uttale med gamle tradisjoner (bemerkelsesverdig er gjeninnførelsen av «xh» og «oi» som ble brukt i vallonsk frem til 1800-tallets utgang), samt språkets egen fonologiske logikk.
Thérouanne
Byen hadde en strategisk beliggenhet, noe som var av betydning særlig under de italienske kriger (1494–1559). I 1533 lot keiser Karl V byen ødelegge som gjengjeldelse etter et nederlag ved Metz: Murene ble fjernet, gatene revet opp og pløyd opp og markene gjort ufruktbare ved å bli bestrødd med salt. Befolkningen flyttet, bare noen få slo seg ned utenfor de gamle morene i det som ble landsbyen Saint-Martin-outre-eaux. Omkring år 1800 begynte de å kalle stedet for Thérouanne. Deler av katedralens ruiner, som portalrestene og den kolossale statuen Grand Dieu de Thérouanne, ble flyttet til Saint-Omer.
Under Tridentinerkonsilet ble Thérouanne bispedømme oppløst i 1557 og stykket opp og overført til bispedømmene Saint-Omer og Ieper.
Vinnes skule
Vinnes skule kan vise til:
Maurice Lafforgue
Maurice Lafforgue (født 26. mars 1915 i Bagnères-de-Luchon, død 1970) var en fransk alpinist. Lafforgue var den første franske utøveren som tok medalje i et verdensmesterskap i alpine grener.
Lafforgue kom fra den lille byen Luchon i Pyreneene. I 1931 ble han, bare 17 år gammel, for første gang fransk mester i slalåm. Karrierens høydepunkt kom i 1937, da han tok sølv i utfor og i kombinasjonen under VM i Chamonix.
Lafforgue var gift med den svenske alpinisten May Nilsson. Deres tvillingdøtre Ingrid og Brigitte var også suksessrike alpinister.
Geir Løvold
Geir Magne Løvold (født 5. august 1956) er en norsk tubaist og komponist. Han spilte i Kringkastingsorkestret i nesten 20 år, og har i tillegg vært frilansmusiker i radio, TV, platestudioer og ved ulike teatre i Oslo.
Geir Løvold har jobbet som produsent for Musikk i Hedmark og Turnéorganisasjon for Hedmark. Han var timelærer ved Toneheim folkehøgskole i 17 år, og han har vært dirigent for en lang rekke musikkorps.
Triangelbakkefly
Triangelbakkefly (Xestia triangulum) er en sommerfugl som tilhører familien nattfly (Noctuidae). Den er funnet nord til Møre og Romsdal i Norge.
Utseende
Et middelsstort (vingespenn 36 – 46 mm), gråbrunt nattfly. Forvingen har to kavdratiske, svarte flekker som noen ganger er forbundet bakerst, en innenfor ringmerket og en mellom ringmerket og nyremerket. Disse merkene er lyskantede. Mellommlinjene, som avgrenser vingens midtfelt, er lyse, ikke bølgete. Det er en svart flekk nær vingespissen og også en utydelig, svart flekk ved roten. Bakvingen er lyst gråbrun. Larven er naken, trinn, brun med et rosaaktig skjær, med en svart flekk på ryggsiden av det bakerste kroppsleddet.
Levevis
Den lever mest i skog. Larvene lever på ulike busker og urter, blant andre bringebær. De voksne sommerfuglene flyr i juni – august. De kommer gjerne til lys, og besøker blomster.
Utbredelse
Den finnes over det meste av Europa og videre østover til det sentrale Sibir. I Norge er den utbredt nord til Møre og Romsdal.
Norsk senter for demokratistøtte
Norsk senter for demokratistøtte (NDS) ble opprettet som et prøveprosjekt i 2002 for å støtte fremveksten av stabile flerpartidemokratier i Norges hovedsamarbeidsland og samarbeidsland for utvikling. I 2006 ble NDS omdannet til en selvstendig, partpolitisk nøytral, paraplyorganisasjon for de norske partiene med representasjon på Stortinget. Grunntanken var at norske politiske partier besitter erfaringer og kunnskap som politiske partier i nye og svake demokratier kan dra nytte av. Erfaringsutveksling i form av seminarer, kurs og opplæringsprogrammer tilrettelagt av norske politiske partier og politiske partier i Sør var en sentral del av arbeidet.
I eksterne gjennomganger ble det fremhevet at ideen om å styrke politiske partier i nye/unge demokratier ved å benytte kunnskap og erfaring fra politiske partier i Norge er god, men at organiseringsformen som ble valgt for NDS gjorde det vanskelig å oppnå dette. Arbeidet fikk kritikk for å ha for lite kapasitet i sekretariatet, å være for lite effektive i pengebruken, i for stor grad å vektlegge søsterpartisamarbeid fremfor prosjekter der flere partier deltok og i for liten grad å bli kontrollert av Utenriksdepartementet/Norad. Dette gjorde at det var vanskelig å spore hva de faktiske resultatene av arbeidet var.
Etter en serie kritiske artikler i avisen Dagens Næringsliv ble senteret lagt ned av daværende utviklingsminister Erik Solheim i mai 2009. Inntil nedleggingen hadde senteret brukt om lag 47 millioner kroner.
Havnebanen
Havnebanen var en 2,2 km lang forbindelse mellom Oslo V på Skøyen–Filipstadlinjen på datidens Drammenbanen og Oslo Ø. Strekningen gikk parallelt med Akershusstranda, rundt Akershus Festning, via Vippetangen.
Havnebanen var primært en godsbane, og den ble kun sporadisk brukt til persontransport. Godstoget over Rådhusplassen ble brukt i handlingen i to Olsenbanden-filmer. Godstogene ble i mange år fremført med damplok, senere diesellok av type Di 2. Toget gikk under navnet «maleren», på grunn av diesellokets larm.
Kipptogene over Havnebanen var et kjent innslag i bybildet, ettersom toget blokkerte biltrafikken idet det passerte Rådhusplassen. Togene kjørte i gangfart. Det gikk alltid en jernbanemann foran lokomotivet og varslet togets ankomst ved å ringe med en bjelle. Da jernbanetunnelen Oslotunnelen åpnet i 1980 var det ikke lenger behov for Havnebanen. Den ble nedlagt samme år, og det meste av sporet ble fjernet i 1983. Senere er deler av traséen forbi festningsmurene omgjort til park, hvor også minnesmerket for jødene som ble deportert under andre verdenskrig er plassert. I 2003 vedtok Oslo bystyre å erklære Havnebanen som verneverdig for å hindre at det som gjenstår av Havnebanens trasé og tunneler gjenfylles.
Barbering
Barbering er fjerning av skjegg, hode- og kroppshår hos mennesker eller dyr slik at huden blir mer eller mindre glatt. Mange menn barberer ansiktet hver morgen, og flere kvinner barberer regelmessig legger og armhuler. Barbering utføres vanligvis med barbermaskin eller barberhøvel.
Det er flere grunner til at en barberer eller snauklipper seg. Barbering kan være bestemt av sosiale, kulturelle eller religiøse regler og konvensjoner. De estetiske og kosmetiske grunnene blir også definert av den rådende moten for frisyrer og kroppsstell i et samfunn eller en gruppe. Barbering kan dessuten ha hygieniske og praktisk årsaker. Det kan for eksempel gjøre det lettere og raskere å vaske ansikt og kropp, en kan unngå smitte og lus eller kvitte seg med forstyrrende hår i fysisk aktivitet som sport og krig eller under medisinske operasjoner. Det har vært, og er fortsatt, en mengde skikker for barbering og hårstell i forskjellige kulturer og miljøer.
Ordet barbering og barber kommer fra det latinske ordet barba som betyr «skjegg».
Historie, tradisjoner og moter
I flere tusen år har en brukt barberkniv og -blader av skarpslipte metaller for å stelle hår og skjegg og glattbarbere huden. I middelhavsområdet har også sylskarpe blader av obsidian, naturlig lavaglass, vært mye brukt.
Barbersaker og metoder
For å barbere skjegg eller hår bruker en i dag enten kniv, høvel eller maskin.
Våtbarbering
Barberkniv og -høvel brukes sammen med barbersåpe eller barberkrem som gnis inn i skjeggrøttene for å lage barberskum, enten ved hjelp av en barberkost fuktet i lunkent barbervann eller ferdig skum på  ei sprayflaske. Barberskummet gjør huden smidigere, skjeggstråene mykere, skjæringa tettere og det blir lettere å barbere uten å kutte seg slik at huden begynner å blø.
Annet barberstell er barberbekken og barberspeil, et lite speil som kan føres nær ansiktet for å kunne se bedre hvor en skjærer.
Barberhøvler, -kniver og -blader må være skarpe for å kutte godt og ikke lugge. Mens moderne barberhøvler byttes ut når de er slitt, kan tradisjonelle barberkniver bli holdt skarpe ved hjelp av barber-, stryke- eller slipereim av lær, ved å stroppe kniven. Etterhvert må kniven kvesses på en slipesten, man starter på et visst grovhetsnivå på slipestenen og gradvis brukes finere stener for å få en finere og mer polert egg på barberkniven. Alternativt kan man bruke en stropp innsatt med smergel eller annet slipemiddel som på et fint sandpapir for å oppnå den nødvendige avslutningspoleringen. I dag er bruk av barberkniv mange steder nesten helt erstattet av utskiftbare barberblader, engangshøvler og barbermaskiner.
Tørrbarbering
Istedenfor våtbarbering med barberkniv, såpe og vann, kan en bruke elektriske barbermaskiner. Disse trenger ikke barberskum. Barbermaskiner er håndholdte apparater med skjærekniver som blir drevet av en liten elektrisk motor. De har enten roterende kniver som er dekket bak et skjærehode og kutter håret horisontalt, eller en liten kam med knivskarp tagger som beveger seg raskt fram og tilbake sidelengs.
Noen barbermaskinfabrikanter tilbyr oppladbare barbermaskiner, slik at en kan utføre barbering uavhengig av strømnettet. Enkelte maskiner er også vanntette, og lades ved induksjonsstrøm. Disse kan brukes i vann, slik at en uten risiko for elektrosjokk kan barbere seg i dusjen.
Etter barberinga bruker noen etterbarberingsvann som er tilsatt litt parfyme og sprit for å stramme opp huden, tette porene, beskytte den irriterte huden og hindre betennelser. Siden alkohol tørrer ut huden, brukes også en mer hudvennlig balsam for å fukte huden etter behandlingen. Barbering påvirker forøvrig ikke hårveksten.
Hårfjerning
Hårfjerning, såkalt epilasjon, vil si å fjerne uønsket hårvekst fullstendig og for lengre tid. Det brukes særlig i kosmetisk sammenheng. Da fjernes håret fra hårsekkene i huden, for eksempel ved å rykke hårstråene ut med en pinsett. En kan også ødelegge hårrota med ei tynn, elektrisk nål. Den føres ned i hårsekken, som varmes opp og blir ødelagt, en prosess som kalles diatermi. En kan også rive opp hårrøttene ved bruk av kraftig hårfjerningsplaster.
Når det gjelder fjerning av hår på leggene kan hårfjerningskremer være mer skånsomt for huden enn barbering forutsatt at brukeren ikke reagerer allergisk på kremen.
Ved hirsutisme, mannlig hårvekst hos kvinner,kan det være aktuelt med hårfjerning eller hårreduksjon ved hjelp av barbering, elektrolyse, laser eller diatermi.
Uønsket hårvekst på kroppen kan også stoppes med krem som setter i gang en prosess i hårsekkene som tilsvarer den prosessen som fører til skallethet på hodet.
Barbering av dyr
Barbering av kjæle-og husdyr foregår blant annet når en klipper ulla av sauer og snauklipper og steller pelsen på pudler.
Skiskyting under Vinter-OL 1998
Under Vinter-OL 1998 i Nagano ble det arrangert seks øvelser i skiskyting.
Morten Myksvoll
Morten Myksvoll (født 5. mars 1986) er en norsk aviskommentator og tidligere politiker. Han er kommentator i Bergens Tidende fra 2018. Han har tidligere vært næringspolitisk rådgiver i Bergen Næringsråd 2014–2016 og daglig leder i Forum Nye Bergensbanen 2016–2018. Han kommer fra Lindås i Hordaland.
Myksvoll meldte seg inn i Fremskrittspartiet i 2003. Han var politisk rådgiver for byråd Øistein Christoffersen i Bergen 2007–2009 og 2010–2011, 2. nestformann i Fremskrittspartiets Ungdom 2008–2012 og medlem av Bergen bystyre 2011–2015, i en tid som nestleder i helse- og sosialkomiteen. I mai 2015 meldte han seg ut av Fremskrittspartiet og satt ut bystyreperioden som partiløs representant. I november samme år meldte han seg inn i Høyre.
Karlstadgata borettslag
Karlstadgata borettslag er et borettslag i bydelen Grünerløkka i Oslo. Det har 64 andelsleiligheter fordelt på tre bygninger. Borettslaget ble dannet i 1981 og bygningene ferdigstilt i 1984.
Ferrara
Ferrara er hovedstaden i provinsen Ferrara i regionen Emilia-Romagna i det nordlige Italia. Den har omkring 135 000 innbyggere.
Morten Myksvoll
Han har drevet nettstedet tyrkiskpolitikk.no siden 2014.
Malaika
Malaika, er en sang fra Øst-Afrika. Mailaika betyr engel på swahili, og sangen ble første gang  innspilt av den kenyanske musiker Fadhili William og hans band Jambo Boys i 1960. Fadhili William betraktes som forfatter til teksten, selv om dette er noe omdiskutert.
Ferrara
Byen ble i 1570 rammet av jordskjelv.
Morten Myksvoll
Myksvoll har bachelorgrad i sammenlignende politikk fra Universitetet i Bergen fra 2015.
Malaika
Sangen blev senere spilt inn på nytt av den britiskfødte kenyanske musiker Charles Worrod, som gjorde sangen internasjonalt kjent.
The Hep Stars hadde en stor hit med den i Sverige i 1967. De fant sangen da de var i Kenya i februar/mars 1967 for å spille inn en film. B-siden: "It's Nice To Be Back", er komponert av Benny Andersson
John Helliwell
John Anthony Helliwell (født 15. februar 1945 i Todmorden, West Yorkshire) er en engelsk musiker som spiller saksofon og noe keyboard (på liveopptredener) i rockbandet Supertramp.
Som barn sang han i kirkekor og begynte å spille piano. Som 13-åring begynte han å spille klarinett, og som 15-åring saksofon.
Han har være gift med sin kone Christine siden 1975 og har to sønner, Charles og William.
Aepophilidae
Aepophilidae er en familie som tilhører tegene, en gruppe av nebbmunner. Det er bare kjent én art, som er et av ganske få insekter som lever hele sitt liv i saltvann.
Utseende
Aepophilus bonnairei er en liten (2 mm), grønnlig-brun tege med forkortede vinger. Hodet er kort og bredt med nokså små, halvkuleformede fasettøyne. Pronotum er mye bredere enn langt og trapesformet. Forvingene er ganske korte, bakvinger mangler. Bakkroppen er tett kledt med fine hår. Beina er slanke, føttene tre-leddete.
Levevis
Aepophilus bonnairei lever i fjæra. Den lever i bergsprekker og mellom alger i fjæresonen, vanligvis i familiegrupper. Denne tegen lever store deler av sitt liv under saltvann, og er dermed ett av ganske få insekter som har tilpasset seg dette miljøet. Den puster ved hjelp av et såkalt plastron, en flat luftboble som er festet til en matte av hår, som utveksler gasser med vannet omkring. Den trenger dermed ikke å komme ofte til overflaten etter luft. Den er et rovdyr som jakter på små virvelløse dyr.
Utbredelse
Den finnes langs atlanterhavskysten av Nord-Afrika og Europa nord til Storbritannia og Irland.
Systematisk inndeling
Familien er systematisk plassert i gruppen Leptopodomorpha, sammen med: Saldidae, Leptopodidae og Omaniidae
Et latinsk familienavn ender med ...idae, og et navn på en overfamilie på ...oidea.
Åga
Åga er et boligområde 2 km sør for Mo i Rana i Rana kommune. E6 passerer nedenfor bebyggelsen. Stedet blir undertiden − sammen med Hauknes, gitt fellesbenevnelsen Andfiskå. Navnet Åga er avledet av elva som renner fra Andfiskvatnet ut i Ranfjorden.
Mesteparten av bebyggelsen i Åga er private boliger. Totalt er det ca. 550 husstander, men flere er under bygging i forbindelse med det nye boligfeltet, Storsteinmoen øvre.
Åga er blant annet hjemsted for den tidligere skihopperen Morten Ågheim
Basseterre
Basseterre er hovedstaden på Saint Kitts og Nevis i De mindre antiller. Basseterre ligger på sørkysten av øya Saint Kitts, og har 11,900 innbyggere (2001). Det betyr at nesten halvparten av landets befolkning bor i hovedstaden. Byen er også landets handelssentrum. Den har noen raffinerier for sukker.
Basseterre ble grunnlagt av franskmennene i 1627.
Skiferbakkefly
Skiferbakkefly (Xestia ashworthii) er en sommerfugl som tilhører familien nattfly (Noctuidae). Den er funnet nord til Møre og Romsdal i Norge.
Utseende
Et middelsstort (vingespenn 35 – 40 mm), lysgrått nattfly, vingene med et svakt, blålig skjær. Forvingen har bølgete, svarte og hvite mellomlinjer og lyse nyre- og ringmerker. Ved framkanten er det to – tre små, svarte flekker. Bakvingen er grå. Larven er naken, svartgrå med brunrødt hode, langs sidene av ryggen med rekker av svarte trekanter.
Levevis
Skiferbakkeflyet lever i åpne områder med framstikkende klipper av skifer eller kalkstein. Larvene lever på ulike busker, blant andre røsslyng (Calluna vulgaris) og revebjelle (Digitalis purpurea). De soler seg gjerne på næringsplantene eller på steiner i solskinn. De voksne sommerfuglene flyr i juli – august og kommer gjerne til lys.
Utbredelse
Den er utbredt i mesteparten av Europa, videre østover til Stillehavet, mot sør til Tibet. I Norge er den funnet nord til Møre og Romsdal.
Arne Benoni
Benoni har hatt suksess i USA og er en populær countrysanger i Norge.
«Lofotsheriffen» fra Norge har hatt hitlåter både på Billboard- og Cash-Box-listene i USA og i mange andre land. Han har spilt på Grand Ole Opry og på amerikansk TV, turnert i Europa, opptrådt med stjerner som Lynn Anderson og Dottie West, og blir regnet som en god tolker av Jim Reeves’ sanger.
Igor Astapkovitsj
Igor Vjatsjeslavovitsj Astapkovitsj (belarusisk: Ігар Астапковіч – Ihar Astapkovitsj, født 4. januar 1963 i Navapolatsk) er en tidligere sleggekaster som vant to olympiske medaljer, først for Sovjetunionen og siden hjemlandet Belarus. Han vant sølvmedaljer i tre strake VM, og ble europamester i 1990. Det lengste kastet hans, 84,62 fra 1992 plasserer han på sjetteplass på verdensstatistikken gjennom alle tider. Han er gift med diskoskasteren Irina Jatsjenko. Broren Konstantin Astapkovitsj var også en habil sleggekaster.
Kunståret 1320
Kunståret 1320 er en oversikt over hendelser, fødte og avdøde kunstnerpersonligheter i 1320.
Østlia
Østlia er ei grend i Østre Toten kommune. Grenda ligger ned mot Mjøsa, mellom tettstedene Kapp og Bilitt. Tettbebyggelsen på Kapp går nå et stykke inn i det gamle Østlia. På høgda vest for Østlia ligger også den tidligere militærleiren Starum leir. Stedsnavnet Østlia er trulig gitt fra det gamle bygdesenteret Hoff med Hoff kirke. Østlia er den delen av mjøshellinga som ligger mot øst sett fra Hoff, mens naboområdet Nordlia ligger mot nord. En person fra Østlia kalles en østliing.
Tidligere ble Nordlia og Østlia samla kalt Lia. Begge heller mot nord-nordøst ned til Mjøsa. Mellom Nordlia og Østlia ligger Kapp i en bukt med neset Tallodden utenfor. I retning øst-sørøst grenser Østlia til Balke. Fra garden Ørud, nedenfor Starum leir, går veien «Blindtarmen» i retning Balke.
Visegrád
Visegrád er en by nord for Budapest i Ungarn. Den tilhører Pest fylke, og ligger langs den delen av Donau som kalles Donaukneet. Det bor ikke mer en 1 500 mennesker i byen, men den er kjent for sin historie og er et populært mål for turister.
Østlia
Lengst nord i Østlia, innafor tettbebyggelsen på Kapp, ligger Kapp skole. Skolen het tidligere Kihle skole. Skolekretsen ble oppretta i 1893, til erstatning for Østerhaug. Østerhaug skole, som lå ca. to kilometer lenger sør, ble oppretta i 1860.
Paulo da Silva
Paulo da Silva (født 1. februar 1980 i Asunción) er en paraguayansk profesjonell fotballspiller som spiller for fotballklubben Deportivo Toluca FC. Han spiller forsvar, og er også en del av. Da Silva har spilt for flere andre klubber i sin karriere, blant annet Sunderland, Perugia og Cerro Porteño.
Visegrád
Historie
Visegrad er først nevnt i et dokument fra 1009. Etter mongolinvasjonen i 1241 der store deler av landet ble lagt i ruiner, ble Visegrad et enda viktigere sted historisk sett. På 1300-tallet ble det gjort til Ungarns hovedstad. Dette varte i ca. 100 år, før den på ny ble flyttet tilbake til Buda. Etter at muslimene invaderte Ungarn etter slaget ved Mohacs, ble byen mindre og mindre viktig.
Visegrad ga navnet til Visegrádgruppen etter et møte i 1991 mellom de landene som er medlemmer av gruppen. Den fikk bystatus i 2000.
Paulo da Silva
Han ble tatt ut til Fotball-VM 2010 i Sør-Afrika.
Liste over Hellas’ monarker
Liste over monarker og regenter i Kongeriket Hellas:
Referanser
Re di Grecia
Gunder
Gunder er en variant av mannsnavnene Gunnar og Gunther. Disse navnene har opprinnelse i de norrøne ordene gunnr som betyr «kamp, strid» eller «krig» og endelsen -arr som er dannet av det urnordiske ordet harja R  og betyr «kriger» eller «hær». Navnene kan også ha opprinnelse i de tilsvarende gammelhøytyske ordene gund og heri.
Utbredelse
Gunder var et populært navn på norske guttebarn på 1700-tallet og begynnelsen av 1800-tallet.
Kjente personer med navnet
Personene i listen er ordnet kronologisk etter fødselsår.
Claus von Amsberg
Claus Georg Wilhelm Otto Friedrich Gerd von Amsberg (født 6. september 1926 i Hitzacker, Tyskland, død 6. oktober 2002 i Amsterdam ) var en tysk diplomat. Han giftet seg med dronning Beatrix av Nederland den 10. mars 1966, og fikk tittelen prins av Nederland, Jonkheer (junker) van Amsberg.
Beatrix og Claus fikk tre barn; Willem-Alexander av Nederland, Johan Friso av Oranien-Nassau og Constantijn av Nederland.
Prins Claus ble i 1968 tildelt storkors med kjede av St. Olavs Orden.
Torggata
Torggata (eventuelt Torggaten, Torvgaten eller Torvgata) finnes en rekke steder:
Fiolettbrunt bakkefly
Fiolettbrunt bakkefly (Xestia stigmatica) er en sommerfugl som tilhører familien nattfly (Noctuidae). Den er funnet nord til Møre og Romsdal i Norge.
Utseende
Et middelsstort (vingespenn 38 – 43 mm), gulbrunt nattfly. Forvingen er gulbrun med et mørkt felt som går fra noe innenfor ringmerket til nyremerkets innerkant. Nyre- og ringmerkene er hvitkantede. Mellomlinjene er utydelige. Bølegelinjen, som går langs vingens ytterkant, går i sik-sak, området utenfor den er lysere enn resten av vingen. Bakvingen er gråbrun.
Levevis
Arten lever i løvskog, der larvene sannsynligvis lever på mange ulike løvtrær, busker og urter, blant andre bjørk og bjørnebær.
Utbredelse
Den er utbredt i Europa og videre østover til Iran. I Norge er den funnet nord til Møre og Romsdal.
Kantplettbakkefly
Kantplettbakkefly (Xestia baja) er en sommerfugl som tilhører familien nattfly (Noctuidae). Den er funnet nord til Nordland i Norge.
Utseende
Et middelsstort (vingespenn 38 – 44 mm), mer eller mindre brunlig nattfly. Arten er ganske variabel i fargen og kan ligne på flere andre arter. Forvingen er gulbrun, rødbrun eller purpuraktig. Nyre- og ringmerkene er noe lysere, den bakerste delen av nyremerket mørkt. Det er gjerne en liten, svart flekk nær vingespissen. Bakvingen er lysbrun.
Levevis
Larvene lever på ulike busker og urter, blant andre pors og bjørnebær. De voksne sommerfuglene flyr i juli – august og kommer gjerne til lys.
Utbredelse
Den er utbredt over hele den palearktiske sone bortsett fra Nord-Afrika. I Norge er den utbredt nord til det nordlige Nordland.
Nils Lofgren
Nils Lofgren (født 21. juni 1951 i Chicago i Illinois i USA) er en amerikansk musiker hvis far var svensk og mor var italiensk.
Han begynte i E Street Band i 1984 hvor han først erstattet Steve Van Zandt. Ved siden av engasjementet i E Street Band spiller han med sitt eget Nils Lofgren Band.
MOS Technology 6502
MOS Technology 6502, ofte forkortet MOS 6502, er en 8-biter mikroprosessor som ble introdusert av MOS Technology i 1975. Da den ble lansert, kostet den betydelig mindre enn alternativene fra konkurrenter som Intel 8080 og Motorola 6800. Den kunne koste så lite som en sjettedel av prisen på konkurrentene. Likevel var den på mange områder like rask, om ikke raskere. 6502 er brukt i en rekke klassiske datamaskiner og spillkonsoller som Commodore 64, Atari 2600, Famicom/NES, og Apple I og II.
Historie og bruk
Da den ble lansert i 1975, kostet den bare en sjettedel av prisen på andre CPU-er. Mens 6502 startet på rundt $25, lå andre gjerne på en pris på opp i mot $200. Intel 8080 kostet f.eks. $179. Grunnen til denne enorme prisforskjellen var et hemmelig triks MOS hadde: CPU-kjernen tegnes på et stort "kart" eller oversiktsbilde, som senere forminskes og brukes til å lage selve kjernen. Et slikt forminsket bilde kalles en maske. På 70-tallet var dette en vanskelig prosess, og mange av maskene hadde feil fordi forminskingsprosessen ofte førte til feil, på samme måte som når man kopierer ark i en kopimaskin. Opp til 70% av maskene inneholdt som regel feil, noe som førte til at 70% av prosessorene måtte kastes. MOS derimot, utviklet en måte å fikse maskene på etter de var laget. Dette reduserte antallet ødelagte masker (og dermed prosessorer) drastisk. Hos MOS var det bare 30% som var ødelagt og måtte kastes. Dette gjorde at MOS kunne selge 6502 til den vanvittige prisen. Folk visste ikke om dette trikset til MOS, og derfor fikk den en seig start. De trodde til å begynne med at 6502 var priset feil, men da Intel og en rekke andre produsenter senket prisene sine til $69 for å konkurrere med MOS, fikk folk øynene opp for 6502, og den solgte raskt forbi mange av konkurrentene.
Datamaskiner med 6502
Den første maskinvaren som brukte 6502, var MOS sin egen KIM-1-maskin. Den var laget for at teknikere og ingeniører kunne teste 6502 før de eventuelt designet et system for den. Til en viss overraskelse, ble KIM-1 svært populær blant hobbybyggere, mye på grunn av at den var lett å utvide med både terminal, tastatur, mer minne, og kasettdrev. Rockwell AIM-65 var en utvidet versjon av denne som også oppnådde en viss popularitet som basis for dataloggere, måleinstrumenter osv.