cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Parabathynellidae
Parabathynellidae er eneste anerkjente familie in ordenen Bathynellacea (overorden Syncarida) - en del av den store underklassen Eumalacostraca av krepsdyr, som igjen er en av i alt tre underklasser innenfor klassen av storkreps. Familien har to slekter, og 2-3 arter som lever i ferskvann. Tidligere (1998) anerkjente man også ytterligere en familie som er gjengitt nedenfor.
Rasisme
Rasismens uttrykk
Den kan videre uttrykkes strukturelt eller institusjonelt. En studie utført i 2003 av Marianne Bertrand ved University of Chicago og Sendhil Mullainathan ved Harvard University kom frem til at jobbsøkere i USA som hadde navn som «hørtes svarte ut» hadde 50 % mindre sjanse enn andre til å bli innkalt til intervju, uansett hvordan deres CV så ut. En ekstrem form for strukturell rasisme fantes i apartheid-systemet som man hadde i Sør-Afrika.
Den svenske sosiologen Anders Lange betrakter rasismen som et negativt bilde av de andre, men så negativt at det fratar personer menneskelighet.
Antirasisme
FNs har vedtatt en rekke erklæringer for bekjempelse av rasisme
FN går inn for at vi i dette tiåret skal få et bredere syn på rasisme. Dette inkluderer at vi må få en større forståelse for at rasisme påvirker samfunnet og hindrer det i å utvikle seg.
Parabathynellidae
Taksonomi
En moderne oppdatering av systematikken etter 2013-revisjonene følger her av WoRMS-databasen. .
VM i orientering 2010
Deltagende nasjoner
Utøvere fra 42 nasjoner deltok i mesterskapet. Det var én nasjon flere enn i det foregående verdensmesterskapet i 2009. Totalt 298 deltagere tok del i arrangementet. Antall utøvere fra hver nasjon i parentes.
Medaljeoversikt
Det ble delt ut 8 gull og 8 sølv, men 9 bronse siden det ble delt 3.-plass på en distanse.
Anefif
Anefif eller Anéfis er en saharisk landsby og kommune i kretsen kidal, i regionen Kidal, med beliggenhet i det nordøstlige Mali. Landsbyen ligger ca. 95 km sørøst for Kidal, på en rute som forbinder Kidal med Bourem og Gao. Kommunen hadde i 2009 et innbyggertall på 5089.
Kommunen har saharisk klima, og det er for tørt til å drive jordbruk basert på naturlig nedbør. Den årlige nedbørsmengden er på ca. 150 mm, hvor nedbøren faller mellom juli og september. De fleste av innbyggerne i kommunen er nomader, som lever primært av dyrehold.
Gil Baiano
José Gildásio Pereira de Matos (født 3. november 1966), kjent som Gil Baiano, er en brasiliansk tidligere fotballspiller som spilte høyreback.
Tyske Ludder
Tyske Ludder er et tysk band som ble startet i 1989.
Gil Baiano
Han scoret det avgjørende målet for da de slo Novorizontino i finalen av São Paulo-mesterskapet i 1990.
Tyske Ludder
De sprang ut av new wave- og new romantic-scenen, men deres genre ble electronic body music (EMB). Tekstmessig sett konsentrerer de seg om grusomhetene under krigen i Jugoslavia, teknologi, og USAs forsøk på verdensherredømme. Den siste EP-en Scientific Technology har fokus på scientologi.
Gil Baiano
Etter Brasils skuffende innsats i VM-sluttspillet i 1990, var han en av de ni debutantene i den nyansatte treneren Paulo Roberto Falcãos første lagoppstilling til vennskapskamp mot i september 1990. Gil Baiano, som da spilte for Bragantino, spilte seks landskamper på rad. Vennskapskampen mot i mars 1991 ble den siste landskampen han spilte under Falcãos ledelse. Gil Baiano ble aldri innkalt til landslaget igjen.
Tyske Ludder
Bandet hadde en pause rundt millennieskiftet, men kom sammen igjen for å gi ut platen Sojus i 2006. Siden det har de spilt live i Oslo, England og rundt om på kontinentet. En ny plate er under arbeid. Det norske navnet på bandet bestemte de seg for etter å ha sett en dokumentar om de norske tyskertøsene.
Gil Baiano
Med unntak av seksten opptredener for portugisiske i 1996/97-sesongen, tilbragte Gil Baiano hele klubbkarrieren i brasiliansk fotball.
Sebastian Giovinco
Sebastian Giovinco (født 26. januar 1987 i Torino) er en italiensk tidligere fotballspiller.
Forsfjorden
Forsfjorden er en fjordarm av Kjerkfjorden i Moskenes kommune i Nordland. Den strekker seg drøyt tre kilometer i sørvestlig retning fra innløpet mellom Engelsneset i nord og Veines i sør.
Fjorden er omgitt av fjell med høyder på 400 – 800 moh. De høyeste er Brynliskartinden (798 moh.) på vestsiden og Tennestinden på nordøstsiden. Forsfjorden er et populært utgangspunkt for fotturer til Hermannsdalstinden.
Med unntak av noen gårder på Tennes, midtveis på sørsiden, og bygden Vindstad, ved innløpet til Bunesfjorden, er fjorden uten bebyggelse. Det er ingen veier langs Forsfjorden, men en hurtigbåtforbindelse fra Reine har fast anløp av Vindstad og den tar også turgåere innover fjorden.
Payback
Payback har flere betydninger:
Svetlana Badulina
Svetlana Mikhajlovna Badulina (russisk: Светлана Михайловна Бадулина født 26. oktober 1960 i Moskva) var en sovjetisk volleyballspiller som deltok i de olympiske leker 1980 i Moskva. Badulina ble olympisk mester i volleyball under OL 1980 i Moskva. Hun var med på det sovjetiske laget som vant volleyballturneringen for damer foran Øst-Tyskland og Bulgaria. Sovjetunionen vant semifinalen mot Ungarn med 3–0 og finalen mot Øst-Tyskland med 3–1. Badulina spilte tre kamper i OL-turneringen.
Verdenscupen i alpint 2016/17 — Storslalåm kvinner — Sölden
World cup åpning i storslalåm for kvinner i Sölden lørdag 22 oktober 2016
Eike (etternavn)
Eike er et etternavn brukt i Norge. Per januar 2020 var det 420 nordmenn med Eike som etternavn. I tillegg er det noen få personer med Eike som fornavn, både menn og kvinner.
Verdenscupen i alpint 2016/17 — Storslalåm kvinner — Sölden
Eksterne lenker
Offisiell resultatside
François Walravens
François Walravens var en belgisk turner.
Han deltok i det første turn-VM som ble arrangert, i 1903, der han fikk sølv i lagkonkurransen og sølv i ringer, bak Joseph Martinez. Lagkonkurransen ble vunnet av Frankrike.
Norsk polarinstitutt
Norsk Polarinstitutt er Norges sentrale institutt for vitenskapelig forskning, miljøovervåking og kartlegging av Arktis og Antarktis. Instituttet er et direktorat under Klima-og miljødepartementet og er kunnskapsleverandør og rådgiver for norske myndigheter i polarområdene og har forvaltningsmyndighet for all norsk aktivitet i Antarktis.
Instituttet har om lag 160 ansatte, inndelt i fem avdelinger. I tillegg til avdelingene har instituttet per 2021 fire programmer for forskning på henholdsvis Polhavet, Svalbard, Antarktis og Ny-Ålesund.
Virksomhet
Instituttets virksomhet er konsentrert rundt miljøforvaltningsbehov i polarområdene. Sammen med miljøsamarbeid i Barentsregionen er forskning på klima, langtransportert forurensning, effekter av forurensing på miljøet, biologisk mangfold og topografisk kartlegging viktige arbeidsfelt. I Antarktis har instituttet forvaltningsmyndighet for all norsk aktivitet. En av instituttets hovedoppgaver er å fungere som rådgivende instans for forvaltningen når det gjelder polare miljøspørsmål. Polarinstituttet er Norges utøvende miljømyndighet i Antarktis. Det betyr at alle nordmenn som planlegger aktivitet i Antarktis skal kontakte instituttet på forhånd.
Norsk Polarinstitutt forsker på biologisk mangfold, klima og miljøgifter i nord- og polarområdene, og utstyrer og organiserer i denne sammenheng store ekspedisjoner til begge polområdene. Instituttet bidrar til det nasjonale og internasjonale klimaarbeidet, og er et aktivt kontaktpunkt for det internasjonale fagmiljøet. Instituttet samler inn og bearbeider data om hva som påvirker miljøet og om tilstanden til naturen og kulturminnene på Svalbard og Jan Mayen gjennom prosjektet MOSJ.
Instituttet er den nasjonale kartleggingsinstansen for polare områder på land, inkludert ikke-kommersielle geologiske undersøkelser.
Navnekomiteen ved Norsk Polarinstituttet er det offisielle organet for vedtak om stedsnavn i norske polarområder. Dette innbefatter navnebestemmelser på Svalbard og Jan Mayen med nære havområder, og Dronning Maud Land, Bouvetøya og Peter I Øy med nære havområder. Navnekomiteen vedlikeholder databasen Stadnamn i norske polarområde.
Historie
Norsk Polarinstitutt ble opprettet i 1948, lagt inn under Industridepartementet, men må ses som en forlengelse av Norges Svalbard og Ishavsundersøkelser (NSIU), som så dagens lys 1. mars 1928. Tidligere hadde svalbardforskningen vært organisert som De norske statsstøttede Spitsbergen-ekspedisjonene, med røtter tilbake til 1906. Med opprettelsen av NSIU økte norsk forskningsaktivitet på Øst-Grønland.
Med Harald Ulrik Sverdrup som første direktør, fikk Polarinstituttet et langt bredere mandat, utvidet forskningsaktivitet, og ikke minst ble Antarktis en del av ansvarsområdet. I 1949-52 ledet instituttet den flernasjonale Maudheim-ekspedisjonen til Antarktis og hadde egen base i Dronning Maud Land fra 1956 til 1960 (Norway Station), under Det internasjonale geofysiske år (IGY). Instituttet opprettet den permanente forskningsstasjonen Troll i Antarktis i 1989/90, som i 2005 ble utvidet til helårlig forskningsstasjon. Instituttet hadde i flere tiår årlige sommerekspedisjoner til Svalbard, og fra 1968 har instituttet hatt helårlig forskningsstasjon i Ny-Ålesund. I 1979 ble Polarinstituttet et direktorat underlagt Miljøverndepartementet (idag Klima- og miljødepartementet).
I 1993 vedtok Stortinget at Polarinstituttet skulle flytte fra Oslo til Tromsø, en flytteprosess som var ferdig i 1998. På sikt har denne flyttinga ført til en endring i instituttets fagprofil og interesseområder, blant annet med en rekke nye stillinger innen miljø- og klimaorientert forsking og rådgivning.
Forskningsplattformer
Norsk Polarinstitutt eier forskningsfartøyet «Kronprins Haakon» og driver Sverdrupstasjonen og Zeppelinobservatoriet på Svalbard, stasjonene Troll og Tor i Antarktis, og stasjonen Norvegia på Bouvetøya.
Arkiv
Polarinstituttet har fra starten av bygget opp samlinger av polarhistorisk materiale i form av både fotografier, arkiv og bibliotek.
Grunnstammen til instituttets bibliotek ble bygget opp av Adolf Hoel, første lederen av NSIU. Biblioteket inneholder unike samlinger av polarhistorisk litteratur (fra 1500-tallet til i dag), dagbøker, arkiver, skipsregister og spesialsamlinger om bl.a. Umberto Nobile.
Fotosamlinga inneholder bilder fra polarekspedisjoner, kartlegging på Svalbard, Grønland og Antarktis, forskning – fra geologi til geofysikk, biologi og oseanografi og næringsaktiviteter som gruvedrift på Svalbard, selfangst i Kvitsjøen, hvalfangst i Sørishavet, og landbasert fangst både på Grønland og Svalbard. Samlinga består av ca. 100 000 fotografier, med ca. 60 000 historiske bilder. Resten er moderne bilder fra forskningsaktivitet på Svalbard og i Antarktis, samt havområdene knyttet til disse. En stor del av samlinga er tilgjengelig i institutts fotoarkiv på nett.
Statsarkivet i Tromsø tar vare på arkivet fra instituttet med forløpere, fra begynnelsen av århundret fram til og med 1970-tallet.
Till mina vänner
Till mina vänner er et musikkalbum med Lill-Babs, utgitt i 1979.
Langscheid (Bad Münstereifel)
Langscheid er en Ortsteil i bykommunen Bad Münstereifel i Kreis Euskirchen i Regierungsbezirk Köln i den tyske delstaten Nordrhein-Westfalen.
Langscheid var tidligere en selvstendig kommune. Den ble innlemmet i Bad Münstereifel den 1. juli 1969.
Clinton Charter Township
Clinton Charter Township er en by i Macomb County i den amerikanske staten Michigan. Ifølge folketellingen i 2000 var folketallet på 95 648, og dermed den niende største byen i Michigan.
Langscheid (Sundern)
Langscheid er en Ortsteil i bykommunen Sundern i Sauerland i Hochsauerlandkreis i Regierungsbezirk Arnsberg i den tyske delstaten Nordrhein-Westfalen.
Langscheid var tidligere en selvstendig kommune. Den ble innlemmet i Sundern den 1. januar 1975.
Freienohl
Freienohl er en Ortsteil i byen Meschede i Sauerland i Hochsauerlandkreis i Regierungsbezirk Arnsberg i den tyske delstaten Nordrhein-Westfalen.
Freienohl var tidligere en selvstendig kommune. Den ble innlemmet i Meschede den 1. januar 1975.
John Ribat
John Ribat, M.S.C. (født 9. februar 1957 i Volavolo) er kardinal og erkebiskop av Port Moresby i Papua Ny-Guinea.
Prest
John Ribat sluttet seg til Jesu Hjerte-misjonærene, og ble ordinert til prest den 1. desember 1985. Etter først å ha jobbet som pastor mellom 1985 og 1991, ble han novisemester i sin orden i Fiji i 1998, etter at han hadde vært i Manila fra 1992 til 1996.
Hjelpebiskop i Bereina
Pave Johannes Paul II utnevnte ham til hjelpebiskop i Bereina og titulærbiskop av Macriana Minor den 30. oktober 2000. Biskopen av Bereina, Gérard-Joseph Deschamps SMM, bispeviet ham den 11. februar neste år; medkonsekratorer var Brian James Barnes OFM, erkebiskop av Port Moresby, og Benedict To Varpin, erkebiskop av Madang.
Biskop av Bereina
Den 12. februar 2002 ble han utnevnt til biskop av Bereina.
Erkebiskop av Port Moresby
Den 16. april 2007 ble han ordinert av pave Benedikt XVI. utnevnt til coadjutor erkebiskop av Port Moresby. da erkebiskop Brian James Barnes OFM ble pensonisj den 26. mars 2008, etterfulgte han ham som erkebiskop av Port Moresby.[4] Fra 2011 til 2014 ledet han Bispekonferansen i Papua Ny-Guinea. I 2014 ble Ribat president for Council of Oceanic Bishops' Conferences.
Kardinal
I konsistoriet den 19. november 2016 eleverte pave Frans ham til kardinalprest med tittelkirken San Giovanni Battista de Rossi. John Ribat ble med dette Papua Ny-Guineas første kardinal.
Episkopalgenealogi
Hans episkopalgenealogi er:
Großer Hafner
Großer Hafner (3076 moh.) er et fjell på grensen mellom delstatene Salzburg og Kärnten i Østerrike. Fjellet ligger i utkanten av Hohe Tauern på vannskillet mellom elvene Mur og Möll.
Großer Hafner ligger på en øst-vestgående kam. Rundt 400 m østover langs kammen ligger den lavere toppen Kleiner Hafner (3018 moh.).
Großer Hafner bestiges vanligvis sørfra. Fra Maltatal går man via Kattowitzer Hütte (2320 moh.) og følger så en rygg fra sørvest opp mot toppen.
Braulio Carrillo nasjonalpark
Braulio Carrillo nasjonalpark (spansk: Parque Nacional Braulio Carrillo) er en nasjonalpark i det sentrale Costa Rica. Den befinner seg i provinsene Heredia, San José, Cartago og Limón på landets karibiske side. Den dekker en del av fjellkjeden Cordillera Central, og består av tropisk regnskog og tåkeskog. Den har svært variert flora og fauna.
Parkens høyeste punkt er 2 906 moh, som er toppen av vulkanen Barva, mens det laveste er 36 moh. Gjennom nasjonalparken går riksvei 32, også kjent som Autopista Braulio Carrillo, mellom byene San José og Limón.
Nasjonalparken ble oppretta 15. april 1978. Den er oppkalt etter Costa Rica tredje president, Braulio Carrillo.
Rosenborg Ballklub i 2021
Vinter
Inn:
Sommer
Inn:
Kvantitativ metode
Kvantitative metoder er forskningsmetoder som befatter seg med tall og det som er målbart (kvantifiserbart) og skiller seg således fra kvalitative metoder. Telling, måling og kalkulasjoner er vanlige former for kvantitative metoder og resulterer ofte i statistikker med ulike variabler som kan fremstilles i form av tabeller og grafer. Ved hjelp av deskriptiv statistikk og sannsynlighetsteori kan man analysere dataen sin og gjøre rede for omfanget av et fenomen, årsakssammenhenger eller teste hypoteser.
Rosenborg Ballklub i 2021
Eliteserien
{|
UEFA Europa Conference League
Rosenborg kom inn i 2. kvalifiseringsrunde. Der møtte de fra Island som hadde slått ut  fra Irland i runden før.
Kvantitativ metode
Internasjonal samhandling og standardisering
Utvikling av transport- og kommunikasjonsteknologi gjorde at det ble et økende behov for objektivisert kunnskap ettersom nettverk mellom mennesker ble mer anonyme enn de hadde vært tidliger når informasjon i større grad ble utvekslet i små uformelle nettverk. Utvikling av felles standardiserte måleenheter som Det Metriske System, Greenwich Mean Time og Gullstandarden var grunnleggende for utvikling av økt internasjonal handel og samhandling. Samfunnsøkonomien vokste frem som en vitenskap som kvantifiserte menneskelig atferd i form av penger. Standardiserte målesystemer ble senere også svært viktig for utvikling av datamaskiner som i dag er et grunnleggende hjelpemidler ved nærmest all bruk av kvantitative metoder i samtlige fagfelt. Fremveksten av HTTP-standarden og internett har gjort innsamling og utveksling av data enklere og raskere.
Rosenborg Ballklub i 2021
UEFA Europa Conference League
2. kvalifiseringsrunde
Eik (Lund)
Eik er bygdesenter i Hovsherad i Lund kommune i Rogaland. Det ligger ved Storåna, to kilometer nord for Hovsvatnet og rundt ni kilometer nord for kommunesenteret Moi.
Eik jordstasjon for satellittkommunikasjon ligger drøyt to kilometer nordvest for Eik.
Rosenborg Ballklub i 2021
UEFA Europa Conference League
3. kvalifiseringsrunde
Playoff
Sepals-operasjonen
Sepalsoperasjonen var en amerikanskfinansiert Office of Strategic Services (OSS) drevet etterretningsoperasjon i 1944 og 1945. Operasjonen innebar at det i Sverige ble bygd et nettverk av etterretningsbaser for hemmelige agenter, kurèrer, flyktninger, våpen og utrustning; Sepalsbasene. Denne virksomheten rettet mot det okkuperte Norge, foregikk i all hemmelighet. Håkon Kyllingmark var mannen som fikk i oppdrag å lede det praktiske arbeidet. Personellet på basene var sammensatt av agenter fra Kompani Linge, lokalkjente kurerer/agenter og menn fra de norske polititroppene i Sverige. Nordmenn, svensker og amerikanere samarbeidet nært. Fra amerikansk side ble norsk-amerikaneren Hans Skabo Erichsen sjef for OSS Westfield Mission Norwegian Section opprettet i november 1943 i Stockholm. Ansvar for allierte operasjoner rettet mot Nord-Norge ble tillagt kontoret. Erichsen ble en nøkkelperson for arbeidet ut fra basene i nord.
Forsyninger i form av våpen, mat og penger kom fra Westfield Mission via tog til Abisko hvor det ble fraktet videre av soldater fra den svenske Skiløperbataljonen I 19 og svenske samer. Operasjonen var ukjent for de svenske myndigheter, men det svenske etterretningsbyrået C-byrån hadde kunnskaper og personell som var involvert i virksomheten. Oppdraget var å kartlegge tyske aktiviteter i Nord-Norge, være et knutepunkt for kurerene fra omkringliggende bygder/byer, utføre værobservasjoner og sende disse til Stockholm og London, sabotere tyske vaktkvarter/hytter, opprettholde daglig kontakt med London og Stockholm, hjelpe flyktninger, understøtte Milorgs avdelinger i områdene og sikre kraftforsyningene, broer og telefonlinjer.
Saturn
Saturn er den sjette planeten fra solen og den nest største i solsystemet, etter Jupiter. Den er oppkalt etter den romerske guden Saturn, og det astronomiske symbolet representerer gudens sigd. Saturn er en gasskjempe med bare ⅛ av jordens tetthet, men med en gjennomsnittsradius ni ganger jordens, og med 95 ganger jordens masse. Saturn har den største flattrykning (1/10) blant planetene i solsystemet.
Saturn har sannsynligvis en kjerne av jern, nikkel og silikater, omgitt av et lag metallisk hydrogen, fulgt av lag med flytende hydrogen og helium, som ytterst mot overflaten går over i gassform. Laget med metallisk hydrogen leder elektrisk strøm, og antas å gi opphav til planetens magnetfelt, som ved overflaten er noe svakere enn jordens, og ca. én tjuendedel av Jupiters. Den ytre atmosfæren er stort sett rolig og uten kontraster, men langvarige formasjoner kan oppstå. Vindhastighetene kan komme opp i 1,800 km/t – raskere enn på Jupiter, men ikke like raske som på Neptun. Den store hvite flekken er en kjent storm som finner sted rundt sommersolverv hvert Saturn-år på den nordlige halvkulen. Ett Saturn-år tilsvarer ca. 30 år på jorden.
Saturns ringsystem består av ni sammenhengende hovedringer og tre usammenhengende buer, som består hovedsakelig av ispartikler, med også en del stein og støv. 82 kjente måner går i bane rundt planeten – 53 av disse har fått offisielle navn. I tillegg befinner det seg hundrevis av «dvergmåner» i ringsystemet. Titan, Saturns største og solsystemets nest største måne, er større enn planeten Merkur og er den eneste månen i solsystemet med en betydelig atmosfære.
Fysiske egenskaper
Saturn og Jupiter klassifiseres som gasskjemper. Begge planetene består hovedsakelig av de aller letteste grunnstoffene; hydrogen og helium, som finnes i væskeform i planetenes indre, og som utover mot atmosfæren gradvis går over i gassform, som så gradvis blir tynnere og tynnere. Ingen av planetene har noen kjent fast (eller flytende) overflate, og for praktiske formål må overflaten derfor defineres. Høyder oppgis normalt i forhold til nivået i atmosfæren der gasstrykket har sunket til 0,1 bar.
Saturn har den laveste tettheten blant planetene i solsystemet. Med en gjennomsnittlig tetthet på 0,69 g/cm³, er planeten den eneste i solsystemet med en tetthet lavere enn vann; rundt 30 % lavere. Kjernen er riktignok betydelig tettere, men de ytre væske- og gasslagene trekker ned gjennomsnittet. Saturn har dermed «bare» 95 ganger jordens masse, mens den har 763 ganger jordens volum. I motsetning har Jupiter 318 ganger jordens masse, selv om Jupiter bare er ca. 20 % større enn Saturn. Til sammen utgjør Jupiter og Saturn 92 % av planetmassen i solsystemet.
Den lave tettheten er også medvirkende til at planeten er den mest flattrykte i solsystemet. Rotasjon gjør at ingen av planetene har form som perfekte kuler, men som flate sfæroider, litt flattrykte ved polene og litt utbulende ved ekvator. For Saturns del avviker radiene ved ekvator og ved polene med nesten 10 % – henholdsvis 60,268 km og 54,364 km.
Indre struktur og kjerne
Saturn består av rundt 96 volumprosent hydrogen, som i 99,9 % av planetens masse er å finne i væskeform på grunn av høyt trykk. Kun i det aller ytterste laget av planeten finnes hydrogen som gass, og det er ingen klar grense mellom de to fasene, fordi stoffet befinner seg over sitt kritiske punkt. Planeten har dermed heller ingen veldefinert overflate. Innover mot kjernen øker temperatur og trykk jevnt, og fører etterhvert til at hydrogenvæsken går over til å bli metallisk. Foruten hydrogen finnes det rundt 3 volumprosent helium og spor av ulike volatiler.
De fleste fysiske modeller forutsier en fast kjerne, men lite er kjent om denne. Modeller baserer seg blant annet på planetens masse, radius, rotasjonsperiode, flattrykthet, gravitasjonsmomenter, og tilstandsligninger for stoffene i planeten. Ut fra en gjennomgang av tilgjengelige resultater, anslo de franske astronomene og  i 2004 kjernens masse til å være 9–22 ganger jordens masse. Usikkerheten skyldes blant annet usikkerhet i målingene av Saturns gravitasjonsmomenter, og usikkerhet i tilstandsligningene for hydrogen ved høy temperatur og høyt trykk. Temperaturen i kjernen antas å ligge på rundt.
Skylag
Atmosfærens stripete mønster ligner på Jupiters, men Saturns striper er mye svakere og mye bredere nær ekvator. Nomenklaturen som brukes til å beskrive disse stripene er den samme som på Jupiter. De finere skymønstrene ble ikke observert før Voyager-sonden passerte på 1980-tallet. Siden da har jordbaserte teleskoper blitt så mye bedre at regelmessige observasjoner kan utføres.
Atmosfæren er vanligvis rolig, men innimellom oppstår langvarige ovaler og andre formasjoner liksom på Jupiter. I 1990 fotograferte Hubble-teleskopet en enorm hvit sky nær ekvator som ikke fantes da Voyager-sonden passerte. I 1994 ble en annen mindre storm observert. Stormen i 1990 var et eksempel på den store hvite flekken – et unikt, men kortvarig fenomen som oppstår en gang per år på Saturn (tilsvarende ca. 30 år på jorden). Stormen oppstår rundt tiden for sommersolverv på den nordlige halvkulen. Tidligere store hvite flekker ble observert i 1876, 1903, 1933 og 1960, men stormen fra 1933 er mest kjent. Hvis syklusen fortsetter, er en ny storm ventet rundt 2020.
Vindhastighetene er blant de høyeste i solsystemet, men ikke like høye som på Neptun. Data fra Voyager-programmet indikerte østlige vinder med hastigheter opp mot 500 m/s (1,800 km/t). Bilder tatt av Cassini-sonden i 2007 viste en lyssterk blå nyanse på den nordlige halvkulen, tilsvarende som på Uranus. Fargen ble sannsynligvis forårsaket av Rayleigh-spredning.
Polarvirvel på sørpolen
I de sørlige polregionene indikerer bilder fra Hubble-teleskopet tilstedeværelsen av jetstrømmer. Infrarød fotografering har vist en varm polarvirvel på sørpolen – den eneste kjente i solsystemet. Temperaturen i virvlene kan komme opp i –122 °C, mot normalen på –185 °C, og antas å være de varmeste stedene på Saturn. NASA rapporterte den 10. november 2006 at Cassini hadde observert en «orkanlignende» storm låst mot den sørlige polen som tydelig hadde definert et orkanøye. Skyer med orkanøyer var aldri før observert utenfor jorden. Bilder tatt av Galileo viste for eksempel ikke noe orkanøye i den store røde flekken på Jupiter.
Heksagonale skymønstre på nordpolen
Et vedvarende heksagonalt bølgemønster rundt den nordlige polarvirvelen – ca. ved 78°N – ble oppdaget av Voyager 1 i 1980 og bekreftet av Cassini i 2006.
Hver av de rette sidene på det heksagonale skymønsteret på nordpolen er omtrent 13,800 km lange, noe som gjør de lengre enn diameteren på jorden. Hele strukturen roterer med en periode på 10t 39m og 24s, det samme som planetens radioutstråling som antas å være lik rotasjonen til planetens indre. Formasjonene forflytter seg ikke i lengdegrad som de andre skyene i den synlige atmosfæren.
Magnetosfære
Mest sannsynlig genereres magnetfeltet på lignende måte som Jupiters – ved strømmer i lagene av metallisk hydrogen, kalt en metallisk hydrogendynamo. Magnetosfæren avleder partiklene fra solen effektivt. Månen Titan går i bane innenfor den ytre delen av magnetosfæren og tilfører plasma fra ioniserte partikler i Titans ytre atmosfære. Magnetosfæren produserer polarlys på samme måte som jordens.
Omløp og rotasjon
Gjennomsnittlig avstand til solen er over 1,4 milliarder kilometer (9 AE). Med en gjennomsnittlig omløpshastighet på 9,69 km/s, tilsvarer ett år på Saturn, det vil si tiden for ett omløp rundt solen, ca. 29,5 jordår eller 10,759 jorddager. Den elliptiske banen er inklinert med 2,48° relativt til jordens baneplan. På grunn av en eksentrisitet på 0,056, varierer avstanden til solen med omtrent 155 millioner kilometer mellom perihelium og aphelium, de nærmeste og fjerneste punktene langs banen.
Kvantitativ metode
Samfunnsvitenskapene og byråkratisering
Gjennom det moderne byråkratiet ble det etterhvert samlet inn mer og mer demografisk data over befolkningen som et administrativt verktøy. Sverige pionerte med folketellingen i 1749 etterfulgt av Frankrike, USA og Storbritannia. I Norge ble første folketelling gjennomført i 1769. Gjennom 1800-tallet forsøkte man typisk å telle befolkningen så mye som mulig, men etter hvert ble representative sannsynlighetsutvalg favorisert da dette var raskere og billigere. Befolkningen ble kategorisert i forhold til biologiske kjennetegn slik som alder og kjønn, men også juridisk og sosial status slik som ekteskap, arbeidsledighet, inntekt og kriminalitet.
Adolphe Quetelet pionerte med å kombinere sannsynlighetsteori på statistisk materiale i forsøk på å avdekke sosiale lover og flere fulgte ham i å bruke byråkratisk ansamlet data i forsøk på å utvikle sosiale teorier; Karl Marx prøvde i bokverket Kapitalen (først bok utgitt i 1867) å avdekke bevegelseslovene for det moderne samfunnet gjennom en kritikk av kapitalismen på bakgrunn av hovedsakelig offisiell britisk økonomisk statistikk. Émile Durkheim prøvde i boken Selvmordet (utgitt 1897) å undersøke regelmessigheter mellom selvmord, religion og ekteskap, ved hjelp av offisielle statistikker fra flere europeiske land. Den norske statistikeren Anders Nicolai Kiær pionerte med å bruke utvalgsundersøkelser i 1890-årene.
Med fremveksten av samfunnsvitenskapene på universitetene fra rundt 1880 var det en utbredt tro på at man gjennom måling og beregninger kunne få en sosial vitenskap med presisjon på linje med naturvitenskapene.
I 1908 redgjorde William Sealy Gosset under pseudonymet Student i for Students t-fordeling.
Innen psykologien ble IQ et mål på individers mentale evner og brukt som et verktøy for å sortere grupper som studenter og soldater. Utover 1930-tallet ble det utstrakt bruk av eksperimenter med kontrollgrupper innen psykologien og medisinen og kunnskapen ble brukt til utdanningspolitiske eller folkehelsemessige råd.
Positivismestriden
Antagelsen om at samfunnsvitenskapene kan og bør leve opp til naturvitenskapens idealer kalles positivisme og ble etterhvert sterkt kritisert gjennom den såkalte Positivismestriden. Bruken av kvantitative metoder innen samfunnsvitenskapene ble et kontroversielt tema, spesielt innen sosiologi, sosialantropologi og psykologi. En av grunnene er at det aldri er blitt oppdaget noen sosiale lover som kan predikere samfunnets gang slik flere naturlover kan predikere naturfenomener. En annen grunn er at forsøk på å styre samfunn etter slike antatte lover, for eksempel gjennom nazismen, sovjetunionen og eugenikken, har ført til enorme menneskelige tragedier.
En av dem som tidlig påpekte likhetene mellom byråkratisk og vitenskapelig rasjonalitet var Max Weber. Han var kritisk til at samfunn og mennesker skulle forklares som objekter, altså masser av mennesker, og mente man burde bruke kvalitative metoder for å forklare samfunnsforhold gjennom å forstå menneskers forestillinger, holdninger og intensjoner, og denne kritikken ble sentral gjennom positivismestriden.
Tilhengere av kvantitative metoder har hevdet at bare ved å bruke slike metoder kan samfunnsvitenskapelige fag bli vitenskapelige. Tilhengere av kvalitative metoder hevdet på den annen side at de kvantitative metodene har en tendens til å tilsløre virkeligheten av de sosiale fenomener man studerer. Den moderne tendensen i de samfunnsvitenskapelige fagene er en eklektisk tilnærming mellom kvantitative og kvalitative metoder da disse kan utfylle hverandre og triangulere resultatet: Ved å bruke kvalitative metoder blir det ofte mulig å forstå bedre tallene fra kvantitative metoder, og ved å bruke kvantitative metoder er det mulig å gi et presist og falsifiserbart uttrykk for kvalitative ideer.
Saturn
Omløp og rotasjon
Nye målinger fra Cassini i 2004 viste at perioden for radioutstrålingen hadde økt med 6 minutter, til 10 t 45 m 45 s (± 36 s). Med planetens enorme treghet tatt i betraktning, ble det sett på som usannsynlig at rotasjonshastigheten hadde blitt så mye langsommere i løpet av så få år. I mars 2007 ble det foreslått at avviket skyldes geysiraktivitet på månen Enceladus. Vanndampen fra denne aktiviteten, som havner i Saturns bane, blir ladet, og skaper et drag mot Saturns magnetfelt, som senker rotasjonen noe relativt til planetens rotasjon. Det siste estimatet, basert på varierte målinger fra Cassini, Voyager og Pioneer-sondene, ble rapportert i 2007 og er på 10 t 32 min 35 s.
Kvantitativ metode
Forskningsdesign
Vanlige former for kvantitative forskningsdesign er tverrsnittstudie, longitudinell studie, tidsseriestudie og eksperimentelle studier. Alle metodene har sine styrker og svakheter, men eksperimenter regnes som best egnet til å gi sikre resultater da andre også kan gjenta og verifisere resultatet. I tillegg er eksperimenter best egnet til å avklare årsaksrelasjoner mellom variabler. Innen naturvitenskapene er det en utstrakt bruk av eksperimenter, mens dette av praktisk, økonomiske og etiske årsaker ofte ikke er mulig å gjennomføre innen samfunnsvitenskapene.
Saturn
Saturns ringer
Saturns planetariske ringer gjør planeten visuelt bemerkelsesverdig i solsystemet. De strekker seg fra 6,630 km og ut til 120,700 km fra Saturns ekvator. De er i snitt ca. 10 m tykke og består av 93 % vannis med spor av urenheter fra tholin og 7 % amorft karbon. Partiklene i ringene varierer i størrelse fra støvkorn og opp til 10 m. En teori er at ringene er rester av en måne som har gått i oppløsning. En annen er at ringene er rester etter det opprinnelige tåkematerialet som Saturn ble dannet fra. Noe av isen i de sentrale ringene stammer fra isvulkanene på månen Encelauds.
Utenfor hovedringene, 12 millioner km fra planeten, ligger den spede Phoebe-ringen. Denne heller med 27° i forhold til de andre ringene, og som Phoebe går den i en retrograd retning. Noen av månene, deriblant Pan og Prometheus, fungerer som gjetermåner som begrenser ringene og forhindrer at de sprer seg utover. Pan og Atlas forårsaker lineære tetthetsbølger i ringene som har gitt mer pålitelige beregninger av massene.
Kvantitativ metode
Regelverk og etikk
Personvern og etiske hensyn legger en del begrensninger på hva slags data som er mulig å innhente om personer, og disse problemstillingene er sentrale innen samfunnsvitenskapelig, medisinsk og bioteknologisk forskning. All forskning som involverer bruk av personopplysninger må forhåndsgodkjennes av Norsk senter for forskningsdata. All forskning på medisin, helse og biologisk materiale må forhåndsgodkjennes av De regionale komiteer for medisinsk og helsefaglig forskningsetikk.
Saturn
Saturns ringer
Tidligere trodde astronomer at ringene ble dannet samtidig med planeten for milliarder av år siden. Sannsynligvis er de likevel bare noen hundre millioner år gamle.
Kvantitativ metode
Operasjonalisering
Ved kvantitative studier er hovedprinsippet nøyaktighet. Man ønsker presise problemstillinger som kan operasjonaliseres, altså gjøres målbare. Problemstillingen peker mot hvem og hva vi ønsker å måle. Målenivået angir hvilken informasjon man kan lese ut av dataen og hvilke statistiske analyser det er meningsfylt å utføre på dem. Vi må altså passe på at vi måler eller innhenter data som gir oss mulighet til å besvare forskningsspørsmålet. Begrepsvaliditet handler om hvorvidt man har klart å operasjonalisere det man ønsker å finne ut av.
Saturn
Måner
Saturn har minst 145 måner, hvorav 53 har formelle navn – de fleste oppkalt etter titaner i gresk mytologi. Månen Titan utgjør mer enn 96 % av massen i bane rundt Saturn, inkludert ringsystemet. Den nest største månen Rhea synes å ha et eget tynt ringsystem og en tynn atmosfære. Av de øvrige månene er 34 mindre enn 10 km i diameter og 14 mindre enn 50 km. Titan er den eneste satellitten i solsystemet med en betydelig atmosfære hvor kompleks organisk kjemi oppstår. Den er også den eneste satellitten med sjøer av hydrokarboner.
Enceladus har ofte blitt ansett som en potensiell base for mikrobielt liv. Månens saltrike partikler har en «havlignende» sammensetning som indikerer at det meste av dens forviste is skyldes fordampning av flytende saltvann.
Kvantitativ metode
Innhenting av data
Man kan samle inn egne data eller benytte seg av sekundærdata.
Saturn
Utforskningshistorie
Det har vært tre hovedfaser i utforskningen av Saturn. Den første æraen var i antikken (med det blotte øye), før de moderne teleskopene. Fra det 17. århundre ble det utført mer progressive og avanserte teleskopiske observasjoner fra jorden. Den andre typen er besøk av romsonder, enten ved forbiflyvning eller plassering i bane. I det 21. århundre fortsatte observasjonene fra jorden (eller observatorier i bane rundt jorden) og fra Cassinis banesonde ved Saturn.
Antikkens observasjoner
Saturn har vært kjent siden førhistorisk tid. Babylonske astronomer observerte og registrerte Saturns bevegelser systematisk. I antikken var det den fjerneste av de fem kjente planetene i solsystemet (ikke medregnet jorden) og en viktig skikkelse i ulike mytologier. I romersk mytologi var Saturnus guden for jordbruk, og romerne betraktet den som likeverdig med den greske guden Kronos. Grekerne gjorde den ytterste planeten hellig til Kronos, og romerne fulgte opp med å gjøre den hellig til Saturnus. På moderne gresk har planeten beholdt sitt antikke navn Kronos.
Grekeren Klaudios Ptolemaios, som var bosatt i Alexandria, observerte en opposisjon med Saturn som ble grunnlaget for hans fastsettelse av planetens baneelementer. Hinduistisk astrologi opererer med ni astrologiske objekt, kjent som Navagrahaene. Blant disse er Saturn kjent som «Shani» (sanskrit: शनि, kannada: ಶನಿ Śani, tamil: சனி, Caṉi), og dømmer alle basert på gode og onde gjerninger utført i livet. Antikkens kinesiske kultur utpekte Saturn som «jordens stjerne» (kinesisk: 土星, pinyin: Tŭxīng, kantonesisk: Tousing), basert på de fem elementene som tradisjonelt ble brukt for å klassifisere de fem naturlige elementer. Denne navneformen brukes også i koreansk (hangul: 토성, revidert romanisering: Toseong) og i japansk (Dosei). I antikkens hebraisk ble Saturn kalt Shabbathai.
Europeiske observasjoner (17.–19. århundre)
Saturns ringer krever minst et teleskop med diameter på 15 mm for å kunne sees, og var derfor ikke kjent før Galileo Galilei oppdaget dem i 1610. Han tenkte imidlertid på dem som to måner til Saturn. Da Christiaan Huygens brukte en større teleskopisk forstørrelse, ble dette tilbakevist. Huygens oppdaget også månen Titan, mens Giovanni Cassini noe senere oppdaget de fire månene Iapetus, Rhea, Tethys og Dione. I 1675 oppdaget Cassini et gap som i dag er kjent som Cassini-delingen.
Kvantitativ metode
Innhenting av data
Om man skal produsere egne data gjennom for eksempel en spørreundersøkelse eller et eksperiment er opplegget i det store og hele fastlagt før datainnsamlingen begynner. Forskeren har på forhånd bestemt hvilke utvalgte aspekter ved kildene som skal undersøkes, gjerne med henblikk på å bekrefte eller avkrefte hypoteser eller påstander. Forskningsdesign for å innhente kvantitativ data blir ofte mer rigid enn ved bruk av kvalitativ metode. Ved bruk av stordata hvor store mengder data kan samles inn automatisk stiller saken seg annerledes da forskningsspørsmålet like godt kan dukke opp i etterkant av datainnsamlingen etterhvert som man får oversikt over strukturen i datasettet.
Saturn
Europeiske observasjoner (17.–19. århundre)
I 1789 oppdaget William Herschel ytterligere to måner – Mimas og Enceladus. Den irregulært formede månen Hyperion ble oppdaget av et britisk lag i 1848. Hyperion har en resonans med Titan.
I 1899 oppdaget William Henry Pickering Phoebe – en svært irregulær måne som ikke roterer synkront med Saturn slik de større månene gjør. Phoebe var den første av denne typen som ble funnet, og bruker over ett år på å gå i bane rundt Saturn i en retrograd bane. I løpet av det tidlige 20. århundre førte utforskning av Titan i 1944 til bekreftelsen på at den hadde en tykk atmosfære – en unik egenskap blant månene i solsystemet.
Kvantitativ metode
Innhenting av data
Reabilitet handler om hvorvidt datainnsamlingen er gjennomført på en god måte.
American Folk Art Museum
The American Folk Art Museum, tidligere Museum of Early American Folk Arts, ble grunnlagt i 1961. Museet åpnet på sin nåværende adresse på West 53rd Street i New York City i USA i desember 2001.
Kvantitativ metode
Innhenting av data
Man ønsker gjerne å kunne generaliseres resultatene fra undersøkelsen sin, altså gi det ekstern validitet. For å gjøre dette må man ha data fra hele populasjonen (altså gruppen man ønsker å studere), eller man må ha data fra et tilfeldighetsutvalg hvor det er like stor sjanse for at alle i populasjonen kan bli en observasjonsenhet i studiet. Eventuelt kan man foreta et strategisk utvalg hvor man først deler populasjonen inn i undergrupper man ønsker å sikre at er representert for så å trekke tilfeldig fra undergruppene. Jo større utvalget er jo mindre er feilmarginene, og jo sikrere kan man være på at resultatet kan generaliseres, men man kan aldri være helt sikker på at et utvalg er representativt. Om man gjennomfører et eksperiment kan også resultatene ha begrenset ekstern validitet da man har testet under en konstruert situasjon som kanskje ikke er overførbar til naturlige situasjoner ..
Saturn
Pioneer 11
I september 1979 passerte Pioneer 11 20,000 km over Saturns skytopper. Den tok bilder av planeten og noen av månene, men oppløsningen var for lav til å skjelne overflatedetaljer. Romsonden studerte også ringsystemet, og avslørte den tynne F-ringen og det faktum at de mørke gapene er lyse når de ses ved høy fasevinkel (mot solen). Det vil si at de inneholder fint lysspredende materialer. Pioneer 11 utførte også temperaturmålinger av Titan.
Voyager
I november 1980 besøkte Voyager 1-sonden Saturn-systemet. Den sendte tilbake de første høyoppløste bildene av planeten, sammen med bilder av ringene og måner. Formasjoner på overflaten til forskjellige måner ble dermed sett for første gang. En nærpassering av Titan bidro til økt kunnskap om månens atmosfære. Den beviste at Titans atmosfære er ugjennomtrengelig i synlige bølgelengder, så ingen overflatedetaljer ble sett. Forbipasseringen endret banen ut av solsystemets plan.
Kvantitativ metode
Analysering av data
Det er hovedsakelig to former for analyse av kvantitativ data: analyse av enkeltvariabler og sammenhengen mellom variablene.
Frafall
Man bør undersøke frafallet sitt; altså observasjonsenheter man ikke fikk innhentet data fra eller dem man fikk ufullstendige opplysninger fra. Om variablene i innsamlet data skiller seg mye fra variabler man allerede kjenner til i populasjonen (som kjønn eller alder) kan det tyde på at utvalget ikke er representativt. Om frafallet er systematisk må man være svært varsom med å konkludere på bakgrunn av resultatene man har fått.
Saturn
Voyager
Sondene oppdaget og bekreftet flere nye måner i bane nær eller innenfor ringene, i tillegg til det lille Maxwell-gapet innenfor C-ringen og det 42 km brede Keeler-gapet i A-ringen.
Kvantitativ metode
Statistisk usikkerhet
Når vi skal analysere et datamateriale innhentet fra et sannsynlighetsutvalg må vi undersøke feilmarginene, altså hvor stor usikkerhet det er knyttet til resultatet. Jo større utvalget er jo mindre blir feilmarginene: om vi foredobler utvalget vil feilmarginene halveres. Om utvalget er svært lite kan det da være at resultatet kommer av rene tilfeldigheter, resultatet har da altså lav konklusjonsvaliditet.
Saturn
Cassini–Huygens
1. juli 2004 utførte Cassini-romsonden en SOI-manøver (Saturn Orbit Insertion) og gikk inn i bane rundt planeten. Før SOI hadde Cassini allerede studert systemet utstrakt. I juni 2004 hadde den utført en nærpassering av Phoebe, og sendte tilbake høyoppløste bilder og data.
Under forbipasseringen av Titan, tok Cassini radarbilder av store innsjøer med tilhørende kystlinjer med en rekke øyer og fjell. Banesonden passerte Titan to ganger før den frigjorde Huygens-sonden 25. desember 2004. Huygens steg ned til Titans overflate 14. januar 2005, og returnerte en strøm av data under nedstigningen gjennom atmosfæren og etter landing. Cassini har siden gjennomført flere forbiflyvninger av Titan og andre ismåner.
Kvantitativ metode
Statistisk usikkerhet
Vi kan beregne feilmarginene ved å finne standardfeilen, eller vi kan bruke en test som heter kji-kvadrat og beregne et konfidensintervall for resultatet. Ved utvlag under 50 personer må vi regne med frihetsgrader.
Analyse av enkeltvariabler
For å få oversikt over spredningen av en variabel vil man typisk utarbeide en frekvensfordeling med ulike kvantiler som så kan fremstilles i en tabell eller et histogram. Når vi kan se fordelingen grafisk kan vi få et inntrykk av om fordelingen er normalfordelt eller skjevfordelt. Om verdiene er normalfordelt (fordelt symetrisk) vil gjennomsnittet og medianen være ca det samme. Sentralgrenseteoremet forteller oss at variabler som er skapt gjennom uavhengige og sjanselike hendelser (for eksempel terningskast) vil tendere mot en normalfordeling.
Det mest brukte mål på spredning er standardavvik. Standardavviket er kvadratroten av variansen og er en matematisk modell av fordelingen. Ved bruk av standardavvik og gjennomsnitt kan man regne om resultatet til en normalfordeling. Fordelen med dette er at man kan bryte ned fordelingen til kun 2 tall som gjør videre analyse enkelere. Ulempen er at standardavvik ikke gir inntrykk av fordelingens form (skjevhet) og er følsom for ekstremverdier.
Når vi vet standardavviket og gjennomsnittet kan vi bruke z-skår til å beregne hvor stor del av populasjonen som ligger innenfor et vist intervall i fordelingen, for eksempel over eller under en viss verdi.
Analyse av to eller flere variabler
Når vi undersøker sammenhenger mellom to variabler leter vi ofte etter korrelasjoner. Det er viktig å huske at korrelasjon kan oppstå som et resultat av spuriøse sammenhenger eller rene tilfeldigheter og derfor ikke trenger å bety årsakssammenhenger. På samme måte betyr ikke fravær av korrelasjon at det ikke er en sammenheng da tilfeldigheter eller bakenforliggende variabler kan gjøre at resultatet ikke korrelerer til tross for at det finnes en årsakssammenheng.
For å avklare om vi står ovenfor spuriøse sammenhenger kan vi gjennomføre forskjellige multivariate analyser, som er en samlebetegnelse for en rekke analyseteknikker. Vi vil da bruke eliminasjonsmetoden og kontrollere for variabler vi mistenker kan påvirke resultatet vårt, men ettersom vi ikke kan være sikker på at vi har oversikt over alle disse variablene, kan vi aldri være sikker på at vi har gjort alle nødvendige kontroller. Oppdagelse av spuriøse sammenhenger og bakenforliggende variabler en av de største utfordringene ved bruk av kvantitative metoder. Man trenger altså en god teoretisk forståelse av de fenomener man ønsker å anvende kvantitative metoder på.
Hvis begge variablene har høyt målenivå (altså intervall- eller forholdstallnivå) kan vi beregne korrelasjonskoeffisienten for å studere retningen og styrken på sammenhengen. Korrelasjonskoeffisient forteller oss kun hvor sterkt grad variablene samvarierer, men ikke noe om retningen til årsakssammenhengen.
Vi skiller mellom avhengige og uavhengige variabler; den avhengig variablen er det fenomenet vi ønsker å vite noe om, mens den uavhengige variablen er det fenomenet som eventuelt kan påvirke den avhengige variablen. Intern validitet angir hvorvidt vi klarer å fortolke årsaksrelasjoner fra data på en korrekt måte og økologisk feilslutning er et eksempel på at man ikke klarer dette.
Vi kan undersøke hvordan disse variablene samvarierer ved bruk av en krysstabell. For å si noe om årsakssammenhenger bør vi ha data over tid som kan vise oss hvordan data samvarierer over et tidsrom. Vi kan da undersøke trender eller sesongmønstre.
Når vi skal analysere sammenhenger må vi gjøre gjennomføre en hypotesetesting hvor vi både tester en nullhypotese (det er ikke en sammenheng) og en alternativ hypotese (at det er en sammenheng). Vi kan teste og forkaste hypoteser ved å gjennomføre en signifikanstest. Vi må da velge et signifikansnivå, altså grad av sikkerhet for at resultatet er korrekt, ofte blir grensen lagt til 95% eller 99%. Jo mer alvorlig et feil resultat vil være jo høyere signifikansnivå bør man velge. Det finnes da to typer feil man kan gjøre; At man forkaster nullhypotesen og beholder den alternative hypotesen, mens nullhypotesen er korrekt. Eller at man beholder nullypotesen, mens den alternative hypotesen er korrekt. Begge typer feil er alvorlige, men det alvroligste regnes å være at man påstår at det finnes en sammenheng der hvor den ikke finnes.