cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Bad Cat
Handling
Shero, er en katt som eies av en mann som heter Tank. Katten har sendt sine medarbeidere, en måke Rifki og en rotte ved navn Riza, for å skaffe brennevin til en fest den kvelden. En annen katt, Black, informerer Shero om en attraktiv katt som heter Princess i en nærliggende leilighet. Da hennes eier drar på jobb sniker Shero og Black seg inn i leiligheten for å forføre Princess, men hun får panikk og dør ved et uhell. Eieren vender ssart hjem og oppdager Princess død, og angriper Black og Shero i raseri. Black blir drept, og Shero engasjerer eieren i kamp som resulterer i eierens død når de begge tumler ut av vinduet.
Global oppvarming
Langtidsvirkninger
Langtidseffekter inkluderer også en respons fra jordskorpen på grunn av issmelting og reduserte isbreer, altså det som kalles landhevning. Detter fordi landmassene ikke lenger vil være like mye presset ned av vekten av is. Dette kan føre til jordskred og økt seismisk og vulkansk aktivitet. Tsunamier kan bli generert av undersjøiske ras forårsaket av at varmere havvann tiner deler av havet med permafrost, eller avgir gasshydrater. Noen verdensregioner, som for eksempel de franske Alpene, viser allerede tegn til en økning i hyppigheten av skred.
Bad Cat
Handling
På vei hjem etterpå treffer Shero en ung katt som heter Taco, som hevder å være Sheros uekte sønn. Shero avviser Taco og stjeler litt fisk fra Hazel, Tanks utleier. Hazel truer Tank med utkastelse, med mindre han kan dekke flere måneder med ubetalt leie dagen etter. En sint Tank skyver Shero ut fra hjemmet deres, og blokkerer alle innganger. Shero ser en vakker katt ved navn Misscat som blir trakassert av et par hunder og Shero redder henne ved å slå til angriperne. Shero forsøker å forføre Misscat, og får beskjed om å møte henne igjen på samme tak den kvelden. I mellomtiden blir eieren til Princess gjenopplivet med defibrillering fra en ambulanse. Men eieren kaprer deretter ambulansen, og begynner en hevngjerrig jakt etter Shero.
Global oppvarming
Storskala og plutselige endringer
Klimaendringene kan føre til globale og store endringer i naturmiljø og samfunn. Eksempler på dette er muligheten for at den termohaline sirkulasjon blir tregere eller stopper opp, noe som i tilfellet av at den slutter vil endre været i Europa og Nord-Amerika betraktelig. Andre eksempler er havforsuring som følge av økte konsentrasjoner av karbondioksid, og den langsiktige smeltingen av iskalottene, noe som vil bidra til havnivåstigning.
Noen langtidsendringer kan opptre brått, det vil si over en kort tidsperiode, og kanskje også være irreversible. Eksempler på brå klimaendringer er hurtig frigjøring av metan og karbondioksid fra permafrost, som vil føre til forsterket global oppvarming, eller stans av den termohaline sirkulasjon. Den vitenskapelige forståelse av brå klimaendringer er generelt dårlig. Faktorer som kan øke sannsynligheten for brå klimaendringer, er høyere nivåer av global oppvarming, at oppvarmingen skjer raskere, og at oppvarmingen vedvarer over lengre tidsperioder.
Geir Kvarme
I
Politisk engasjement
Han er i dag vararepresentant til Stortinget.
Global oppvarming
Temperaturøkning
Anslag ved hjelp av klimamodeller oppsummert i IPCCs femte hovedrapport indikerte at i løpet av det 21. århundre vil den globale overflatetemperaturen trolig stige ytterligere 0,3 til 1,7 °C for de laveste utslippsscenariet og 2,6 til 4,8 °C for de høyeste utslippsscenarioene. Disse funnene er ikke bestridt av noe vitenskapelig organ av nasjonal eller internasjonal betydning.
De fremtidige samfunnsmessige konsekvenser av klimaendringer vil komme til å bli ujevne. Mange risikoer er forventet å øke med høyere nivåer av global oppvarming. Alle regioner står i fare for å oppleve negative virkninger. På lavere breddegrader vil mindre utviklede områder stå overfor den største risikoen. En studie fra 2015 konkluderte med at den økonomiske veksten (bruttonasjonalprodukt) i fattige land vil bli mye mer svekket på grunn av den estimerte fremtidige oppvarmingen av klimaet enn tidligere antatt.
En metaanalyse av 56 studier konkluderte i 2014 med at for hver grad temperaturstigning vil vold øke med opp til 20 %, slik som slåsskamper, voldskriminalitet, sivil uro eller kriger.
Eksempler på konsekvenser ved klimaendringer er:
Økonomiske konsekvenser
Blant økonomiske eksperter er det stor enighet om at klimaendringer vil få store negative konsekvenser innenfor mange områder. Klimaendringer er forventet å få økonomiske konsekvenser på grunn av endring av avlinger, landreduksjon og økt havnivå, endringer i fiskeriene, skader på grunn av ekstremvær, endret produktivitet og helsekostnader på grunn av sykdom og stress ved høye temperaturer, endrede turiststrømmer, endret energibehov for kjøling og oppvarming, samt andre konsekvenser.
Det er store usikkerhet involvert, spesielt om fremtidig global temperatur øker mye, det vil si over 2 ºC. Påvirkningen er ikke entydig negativ; for eksempel vil økt CO2 i atmosfæren øke plantevekst og kunne gi økte avlinger, mens tørke har motsatt effekt. Det er også forventet at mange nasjoner på den nordlige halvkule vil få netto økonomiske fordeler av klimaendringer, i alle fall de nærmeste tiårene, mens ulempene for landene som allerede har et varmt klima, er større. De forskjellige landenes evne og mulighet til å tilpasse seg klimaendringene vil også ha stor betydning for økonomiske konsekvenser.
Det foreligger studier som kvantifiserer kostnadene som klimaendringene vil kunne gi. Om dagens trender fortsetter, er det kalkulert med at kostnadene i 2100 for skader forårsaket av orkaner, skader på eiendom, energikostnader og kostnader med vannforsyning i USA vil være på 1,9 billioner US-Dollar per år (i dagens pengeverdi). Dette tilsvarer 1,8 % av landets brutto nasjonalprodukt.
Estimater basert på Klimapanelets A1B-utslippsscenario for ekstra klimagasser som CO2 og CH4 frigjort fra permafrosten, har anslag forbundet med skader på 43 billioner amerikanske dollar.
Infrastruktur
Påvirkning av infrastruktur som vannforsyning, elektrisitetsforsyning, kommunikasjonssystemer, veier, havner, og flyplasser ved for eksempel ekstremvær vil kunne gi ødeleggelser på disse. Men det er de indirekte konsekvensene for samfunnet når denne infrastrukturen ikke fungerer, som er mest alvorlige. For slike systemer er det også typisk at svikt i et system fører til svikt i andre; spesielt i tettbefolkede områder får dette en kaskaderende virkning der mange typer infrastruktur blir uvirksom.
Fortsatt degradering av permafrost vil trolig føre til ustabil infrastruktur i arktiske strøk, og Alaska før 2100. Her er det forventet påvirkning av veier, rørledninger og bygninger, vannforsyning og landskred.
Internasjonale forpliktelser om tiltak
Mulige samfunnsmessige tiltak mot global oppvarming er klimatiltak i form av utslippsreduksjon, tilpasning til dets virkninger, tilpassing av bygninger, og mulig fremtidig Geo-engineering. De fleste land er parter i klimakonvensjonen (UNFCCC), som har som endelig mål å hindre farlig menneskeskapt klimaendring. Partene i klimakonvensjonen er enige om at dype kutt i utslippene er nødvendig. og at den globale oppvarmingen skal begrenses til godt under 2,0 °C i forhold til førindustrielt nivå, med anstrengelser for å nå målet om 1,5 °C.
Landene har forskjellig klimapolitikk for å redusere sine utslipp.
Begrensning
Reduksjon av klimagassutslipp er ett tiltak for å begrense klimaendringene, et annet er å øke kapasiteten på karbonsluk for å absorbere større mengder klimagasser fra atmosfæren. Det er et stort potensial for fremtidig reduksjoner av utslipp ved en kombinasjon av tiltak som: Energisparing og økt energieffektivisering, bruk av overgang til andre energiteknologier, for eksempel fornybar energi, atomenergi, samt karbonfangst og -lagring, På den annen side er tiltak for forsterket karbonsluk ved for eksempel skogplanting og å forebygge avskoging. En rapport fra Citibank fra 2015 konkluderte med at overgang til en lavkarbonøkonomi vil gi positiv avkastning på investeringer.
Nære- og langsiktige trender i det globale energisystemet er i strid med ønsket om å begrense den globale oppvarmingen til under 1,5 eller 2 °C, i forhold til pre-industrielt nivå. Avtaler som ble fattet under FNs klimakonferanse i 2010 er stort sett konsistent med å ha en sannsynlig mulighet (66-100 % sannsynlighet) om å begrense den globale oppvarmingen (i det 21. århundre) til under 3 °C, i forhold til pre-industrielt nivå.
For å begrense oppvarmingen til under 2 °C trengs strengere utslippsreduksjoner på kort sikt, dermed hadde en ikke behøvd så raske reduksjoner etter 2030. Mange modeller for fremtidig reduksjon greier ikke å nå 2 °C-målet, særlig om pessimistiske forutsetninger legges til grunn for fremtidig tilgjengelighet av teknologier for klimatiltak.
Tilpasning
Andre politiske reaksjoner er tilpasning til klimaendringer. Tilpasning til klimaendringer kan være planlagt, enten som en reaksjon på eller i påvente av klimaendringer, eller spontan, det vil si uten statlig innblanding. Tilpasninger skjer allerede i begrenset omfang. Barrierer, begrensninger og kostnader ved fremtidig tilpasning er ikke fullt ut forstått.
Et konsept knyttet til tilpasning er tilpasningskapasitet, som er evnen til et system (menneskelig, naturlig eller en organisasjon) til å tilpasse seg klimaendringer (inkludert klimavariasjoner og ekstremer) for å moderere potensielle skader, for å dra nytte av muligheter, eller til å takle konsekvensene. Klimaendringer som ikke møtes med tiltak, det vil si fremtidige klimaendringer uten arbeid med å begrense utslipp av klimagasser, vil på lang sikt sannsynlig overstige kapasiteten til systemer av naturlige, menneskelige og organisasjoners evne til å tilpasse seg.
Miljøorganisasjoner og personer i offentligheten har presentert konsekvensene av klimaendringene og risikoen de innebærer, for å fremme endringer i infrastrukturbehov og utslippsreduksjoner.
Geo-engineering
Geo-engineering er tilsiktet endring av klimaet. Det har blitt undersøkt som en mulig reaksjon på global oppvarming, for eksempel av NASA og Royal Society. Teknikker i henhold til denne forskningen faller vanligvis inn i to kategorier, påvirkning av solinnstrålingen og fjerning av karbondioksid, selv om diverse andre tiltak har blitt foreslått. En studie fra 2014 undersøkte de vanligste klimatekniske metoder som har blitt foreslått. Konklusjonen var at de enten er ineffektive eller har alvorlige potensielt bivirkninger, og heller ikke kan stoppes uten at raske klimaendringer oppstår.
Politisk diskusjon
Nesten alle land i verden er parter i klimakonvensjonen (UNFCCC). Hovedformålet med konvensjonen er å forhindre farlig menneskelig påvirkning av klimasystemet. Som beskrevet i konvensjonen, krever dette at konsentrasjonen av klimagasser stabiliseres i atmosfæren på et nivå hvor økosystemene kan tilpasse seg naturlig til klimaendringer, matproduksjon ikke blir truet, og økonomisk utvikling kan fortsette på en bærekraftig måte. Rammekonvensjonen ble vedtatt i 1992, men siden den gang har de globale utslippene økt.
I løpet av forhandlingene presset G77 (en lobbygruppe i FN som representerer 133 utviklingsland)  på for et mandat som krever at utviklede land «[tar] ledelsen» i å redusere sine utslipp. Dette ble begrunnet med at den utviklede verdens utslipp hadde bidratt mest til akkumulering av klimagasser i atmosfæren. Per capita-utslippene (det vil si utslipp per innbygger) var fortsatt relativt lave i utviklingsland, og utslippene i utviklingsland vil måtte komme til å vokse for at disse skal kunne møte sine utviklingsbehov.
Fullmakten ble oppholdt i Kyotoprotokollen til rammekonvensjonen, som trådte i rettsvirkning i 2005. Ved å ratifisere Kyoto-protokollen aksepterte de fleste utviklede land juridisk bindende forpliktelser til å begrense sine utslipp. Disse forpliktelsene i første runde utløp i 2012. USAs president George W. Bush avviste avtalen på grunnlag av at «det fritar 80 % av verden, inkludert store befolkningssentra som Kina og India, fra forpliktelser, og vil føre til alvorlig skade på den amerikanske økonomien.»
Under FNs klimakonferanse 2009 i København la flere av partene fra UNFCCC frem en avtale, i ettertid kjent som København-avtalen. Partene tilknyttet til avtalen (140 land i november 2010) hadde som mål å begrense den fremtidige økningen i global temperatur til under 2 °C. Det 16. partsmøtet (COP16) ble avholdt på Cancún i 2010. Det ble fremlagt en avtale, men ikke en bindende traktat, om at partene bør gjøre øyeblikkelige handlinger for å redusere klimagassutslipp for å nå målet om å begrense den globale oppvarmingen til 2 °C over førindustrielle temperaturer. De erkjente også behovet for å vurdere å styrke målet om en global gjennomsnittlig økning på 1,5 °C. Ved klimatoppmøtet i Paris i 2015 (COP 21) ble det enighet om en avtale, Parisavtalen, med bestemmelser for blant annet reduksjoner i utslipp av drivhusgasser, klimatilpasning og støtte til utviklingslands omstilling. Etter at EU ratifiserte avtalen i oktober 2016, ble den ratifisert av 55 land, med en utslippsandel på 55 % av de globale utslippene, slik at den begynte å gjelde fra 4. november 2016. Parisavtalens mål er at de globale utslippene raskest mulig skal synke. Formål med avtalen er å:
I andre halvdel av det 21. århundre er det et mål om netto nullutslipp, det vil si at menneskeskapte utslipp ikke skal være større enn naturens opptak av klimagasser.
Vitenskapelig diskusjon
Det pågår en diskusjon gjennom publisering av fagfellevurderte vitenskapelige artikler som vurderes av forskere som arbeider i de aktuelle feltene som deltar i FNs klimapanel. Den vitenskapelige enighet fra og med 2013 er angitt i IPCCs femte hovedrapport, som fastslår at «det er svært sannsynlig at menneskelig påvirkning har vært den dominerende årsak til den observerte oppvarmingen siden midten av 1900-tallet». En rapport fra 2008 fra det amerikanske National Academy of Sciences sier at de fleste forskere da var enige om at den observerte oppvarmingen de siste tiårene skyldes hovedsakelig menneskelige aktiviteter som øker mengden av klimagasser i atmosfæren. I 2005 uttalte Royal Society at mens det overveldende flertall av forskere var enige om hovedpunktene, var det noen individer og organisasjoner som motsatte seg konsensusen om nødvendigheten av hastetiltak for å redusere utslipp av klimagasser. Disse har forsøkt å undergrave vitenskapen og arbeidet til FNs klimapanel. I tillegg har nasjonale vitenskapsakademier oppfordret verdens politiske ledere til å kutte de globale utslippene.
I den vitenskapelige litteraturen er det en sterk enighet om at den globale overflatetemperaturen har økt de siste tiårene, og at trenden hovedsakelig skyldes menneskeskapte utslipp av klimagasser. Ingen vitenskapelige organer av nasjonal eller internasjonal betydning har vært uenig i dette synet.
Diskusjon i det offentlige og i massemedia
Kontroversene om den globale oppvarmingen refererer til en rekke uenigheter, vesentlig mer omtalt i massemedia enn i den vitenskapelige litteraturen, vedrørende natur, årsaker og konsekvenser av global oppvarming. De omstridte problemene omfatter årsakene til økning av den globale gjennomsnittstemperaturen, spesielt siden midten av 1900-tallet, enten denne trenden er enestående eller innenfor normale klimatiske variasjoner, om menneskeheten har bidratt betydelig til den, og om økningen helt eller delvis skyldes feilmålinger. Andre uenigheter gjelder estimater for klimafølsomhet, spådommer om ytterligere oppvarming, og hva konsekvensene av den globale oppvarmingen vil bli.
I 1990 hadde amerikanske konservative tenketanker begynt å utfordre legitimiteten til global oppvarming som et sosialt problem. De utfordret de vitenskapelige bevisene, hevdet at global oppvarming vil ha fordeler, og hevdet at de foreslåtte løsningene vil gjøre mer skade enn godt. Noen mennesker tviler på aspekter ved klimaendringer. Organisasjoner som libertarianske Competitive Enterprise Institute, konservative kommentatorer, og noen selskaper som Exxon Mobil har utfordret IPCCs klimascenarier, finansiert forskere som er uenige med den vitenskapelige konsensus, og følger sine egne projeksjoner av de økonomiske kostnadene av strengere kontroll. På den annen side har noen av petroleumsselskapene redusert sin innsats i de siste årene, eller til og med tatt til orde for en politikk for å redusere den globale oppvarmingen. De internasjonale oljeselskapene har begynt å erkjenne at klimaendringer eksisterer, og er forårsaket av menneskelige aktiviteter og forbrenning av fossilt brensel.
Meningsmålinger
Folks reaksjoner på global oppvarming og bekymring for dens effekter er økende. En global rapport fra 2015 utført av Pew Research Center viste at en median på 54 % anser dette som «et svært alvorlig problem». Det er betydelige regionale forskjeller, med amerikanere og kinesere (med økonomier som er ansvarlig for de største årlige CO2 utslipp) blant de minst bekymrede.
Trondenes fylke
Trondenes fylke (Norrønt: þrándarnessfylkí) var ett av de historiske fylkene i Norge.
Global oppvarming
Meningsmålinger
Verdens befolkning, eller i det minste folk i økonomisk utviklede regioner, ble for alvor klar over problemet med den globale oppvarmingen mot slutten av 1980-årene. Meningsmålingsinstitutter begynte å følge med på folks synspunkter om emnet, hovedsakelig først i USA. Den lengste konsistente opinionsundersøkelsen er foretatt av Gallup i USA, der en har funnet relativt små endringer blant folk. Det vil si rundt 10 % endring i årene 1998–2015 i oppfatning av hvor alvorlig global oppvarming er, men med økende polarisering mellom dem som er bekymret og dem som er likegyldige.
Den første store verdensomspennende meningsmålingen ble utført av Gallup i årene 2008–2009 i 127 land. Undersøkelsen viste at rundt 62 % av alle mennesker over hele verden sa at de visste om global oppvarming. I de avanserte industrilandene i Nord-Amerika, Europa og Japan, var det 90 % eller flere som visste om global oppvarming (97 % i USA og 99 % i Japan), i mindre utviklede land, særlig i Afrika, var det færre enn en fjerdedel visste om dette, selv om mange hadde lagt merke til at det lokale været forandrer seg. Blant de som visste om global oppvarming, var det en stor variasjon mellom landene i oppfatningen av om oppvarmingen var et resultat av menneskelig aktivitet.
I en undersøkelse fra mars–mai i 2013 av Pew Research Center der mennesker i 39 land ble spurt om globale trusler, var ifølge 54 % av de spurte den globale oppvarmingen på toppen av det som oppfattes som globale trusler. I en undersøkelse fra januar 2013 fant Pew Research Center at 69 % av amerikanerne sier at det er solide bevis for at jordas gjennomsnittstemperatur har blitt varmere i løpet av de siste tiårene, opp seks prosentpoeng siden november 2011, og 12 prosentpoeng siden 2009.
Menap (glasial)
Menap inntraff for rundt 1 000 000 år BP og ble både innledet og avsluttet av kalde perioder hvor store deler av Nord-Europa var dekket av is, mens det var tundra i Mellom-Europa. I en litt varmere periode etablerte furu og bjørk seg i Nord-Tyskland og Nederland. I Danmark er det lite spor fra menap.
Snøbrett under Vinter-OL 2010 – Snowboardcross kvinner
Snowboardcross for kvinner under Vinter-OL 2010 ble avholdt i Cypress Mountain den 16. februar 2010.
Menap (glasial)
Perioden er oppkalt etter den galliske stammen menapier.
Global oppvarming
Noter
<references group="lower-alpha"/>
Snøbrett under Vinter-OL 2010 – Snowboardcross kvinner
Kvartfinaler
De seksten beste i kvalifiseringen går videre til kvartfinalene. Herfra deltar de i eliminasjonsløp bestående av fire utøvere, hvor de to raskeste i hvert løp går videre.
Fylkesvei 7910
Fylkesvei 302 (Fv302) i Troms går mellom Stigneset på Rebbenesøya i Tromsø og Hessfjord på Ringvassøya i Karlsøy kommune. Veien har en fergestrekning.
Traséer: Hessfjord – Mikkelvik (32,0 km), Bromnes – Skogvik (14,6 km), fergestrekningen er 3,0 km lang.
Simon van Velthooven
Simon van Velthooven (født 8. desember 1988) er en newzealandsk syklist som spesialiserer seg i banesykling. Han representerte landet sitt under Sommer-OL 2012 i London, der han tok bronse i keirin.
Earl Foster Thomson
Earl Foster Thomson (født 14. august 1900, død 5. juli 1971) var en amerikansk rytter som deltok i flere olympiske leker, 1932 i Los Angeles, 1936 i Berlin og 1948 i London.
Thomson ble olympisk mester i hestesport under OL 1932 i Los Angeles. Han var med på det amerikanske laget som vant lagkonkurransen i feltritt. Deltakere på laget var Thomson på hesten «Jenny Camp», Edwin Argo på «Honolulu Tomboy» og Harry Chamberlin på «Pleasant Smile». I den individuelle konkurransen i feltritt kom han på andreplass.
Fire år senere, under Sommer-OL 1936 i Berlin, kom han på andreplass i feltritt med hesten «Jenny Camp» bak tyske Ludwig Stubbendorff på «Nurmi».
Wulfgifu
Wulfgifu er et gammelengelsk kvinnenavn.
Etymologi
Navneleddet wulf har opprinnelse i germanske *-wulfaz, «ulv». Den norrøne formen av leddet var ulfr. Navneleddet gifu har opprinnelse i urgermanske *gebo-, «gave». De norrøne formene av navneleddet er gjaf eller gjǫf.
Liste over ordførere i Snåsa
Liste over ordførere i Snåsa kommune i Trøndelag begynner i 1837, etter at Snåsa formannskapsdistrikt (kommune) ble opprettet ved at formannskapslovene ble innført samme år. Snåsa kommune tilsvarte prestegjeldet med samme navn, inkludert kapelldistriktet og fjellbygdene som i dag utgjør Lierne kommune. I 1871 ble Lierne prestegjeld opprettet, og Lierne ble utskilt som egen kommune fra 1. januar 1874. Ingen personer fra Lierne hadde vært ordfører i Snåsa før delingen.
Forholdsvis få prester, lærere og embetsmenn har vært ordførere i Snåsa. De fleste ordførerne er rekruttert blant bygdas gårdbrukere og grunneiere. I siste del av 1800-tallet lå bygdas politiske tyngdepunkt i Sørbygda, hvor Erik Belbo og hans nabo og søskenbarn Ole Eggen bodde. Begge nevnes blant bygdas beste ordførere, og begge hadde slektninger som også var ordførere. Johan N. Brede ble i 1917 den første ordføreren fra Vestbygda. På samme måte som i andre bygder var kommunepolitikken bare ett av mange samfunnsområder som trengte tillitsvalgte. Mange av ordførerne har også hatt verv i bondelaget, Snåsa sparebank, Snåsa meieri, handelsforening, dampskipsselskap og andre samvirkeforetak.
Den eneste av ordførerne som har vært aktiv i rikspolitikken, er Eystein Bardal som var leder i Senterungdommen 1964–1965, og vararepresentant til Stortinget fra Nord-Trøndelag 1958–1969. Arne Sandnes var fylkesordfører i Nord-Trøndelag 1976–1991.
Sveriges Radio
Sveriges Radio (SR) er et svensk statlig kringkastingsselskap som sender reklamefri radio. SR sender 4 riksdekkende og 26 lokale radiokanaler i FM-båndet; utenlandsprogrammer i AM-format; digitalradio i DAB-format; og internett-radio i Real Audio-, Windows Media- og MP3-format.
SR ble grunnlagt i 1925 med navnet Radiotjänst. Selskapet hadde tidligere også ansvar for fjernsynssendinger, men dette ansvaret ble senere overtatt av Sveriges Television.
Stenidia
Stenidia er en slekt av billene i delgruppen (underfamilien) Lebiinae i familiegruppen løpebiller.
Blue Peter
Blue Peter er et britisk studiobasert magasinprogram for barn som har gått på BBC siden 1958. Programmet ble sendt for første gang den 16. oktober 1958 og regnes som verdens eldste fjernsynsprogram for barn. . Hver episode er på 25 minutter, og programmet blir sendt 3 ganger i uka. Episode nummer 4000 ble sendt 14. mars 2005.
Stenidia
Utbredelse
Slekten er utbredt i Afrika.
Blue Peter
Selv om programmet har et nautisk navn og kjenningsmelodi er det et underholdningsprogram for barn som har utfordringer og konkurranser for seere og presentatorer, og dessuten håndarbeid«gjør-/lag-det-selv-tips». Programmet har fått navnet sitt etter det blå og hvite flagget som blir brukt av skip i havn når det er klar til å seile.
Canarana
Canarana kan vise til:
Ansan
Ansan (hangul: 안산시; Hanja: 安 山 市) er en by i den sørkoreanske provinsen Gyeonggi. Det er en forstad til Seoul og hadde 739 493 innbyggere ved utgangen av 2009, på et areal på 147 kvadratkilometer. Daebuøya i sørvest tilhører byen.
Nord-Ouest (Kamerun)
Nord-Ouest er en region i det vestlige Kamerun ved grensen til Nigeria. Hovedstaden heter Bamenda. Regionen hadde i 2010 en befolkning på 1,804,695.
Før Kamerun ble opprettet i 1961 var Nord-Ouest og Sud-Ouest-regionene del av den britiske kolonien Southern Cameroons, i motsetning til resten av Kamerun som var fransk koloni.
Departementer
Nord-Ouest består av sju departementer.
Østhorn stasjon
Østhorn stasjon er en av Sognsvannsbanens gamle stasjoner. Den het inntil 1939 Korsvoll stasjon, men ligger egentlig øst på Nordberg.
Europavei 92
Europavei 92 går mellom Igoumenitsa og Volos i Hellas. Veiens lengde er rundt 320 km.
Stefan Wyszyński-universitetet
Stefan Wyszyński-universitetet (polsk Uniwersytet Kardynała Stefana Wyszyńskiego) er en statlig høyskole i Warszawa som ble åpnet i 1999. Skolen etterfølger etter Det katolske teologiakademi (grunnlagt i 1954). Universitetet er oppkalt etter kardinal Stefan Wyszyński.
Suwon
Byen er provinshovedstad i Gyeonggi.
Canarana (Bahia)
Canarana er en kommune i delstaten Bahia i nordøstregionen av Brasil.
Jörg Widmann
Jörg Widmann (1973–) er en tysk komponist og klarinettist. Han bor og arbeider i München og Freiburg.
Verk i utvalg
Widmanns verk utgis eksklusivt av musikkforlaget Schott Music.
Ken Doherty (friidrettsutøver)
Ken Doherty (født 16. mai 1905, død 19. april 1996) var en amerikansk friidrettsutøver.
Han representerte USA under Sommer-OL 1928, hvor han tok bronse i tikamp.
Sandkollen tunnel
Sandkollen tunnel (sic) er en 476 meter lang tunnel på fylkesvei 812 i Bodø kommune. Tunnelen ligger like nord for Sand ved Misværfjorden.
Anadora
Anadora er en slekt av biller som hører til familien praktbiller (Buprestidae).
Utseende
Middelsstore (ca. 17 - 20 millimeter), avlange, matte, brunsparglete praktbiller, pronotum og dekkvingene med kvaster av oppstående hår. Hodet er kraftig innkåret mellom fasettøynene. Hver dekkvinge har en skarp lengderibbe.
Utbredelse
Slekten er utbredt i Afrika.
Elias
Elias er et mannsnavn. Det er en latinisering av det hebraiske  Elija, det vil si «Jahve er (min) gud». Navnet er brukt som fornavn i Norge fra 1200-tallet, opprinnelig i formen Elis. Elias forekommer i andre språk også blant annet i formene Elijah, Elia (italiensk), Ilyas (arabisk) og Ilja (russisk) og som etternavn. Kvinnenavnet Eliane brukes blant annet på tysk.
Navnet Elias ble brukt i den norske Bibelen fram til den nye utgaven i 1978. Da ble navnet gjort om til Elia.
Navnedagen for Elias i Norge er 12. juli.
Utbredelse
Elias og Elijah var et populære navn i USA på begynnelsen av 1800-tallet. Elijah har igjen vært et populært navn siden tusenårsskiftet.
Elias var et populært navn på guttebarn i Norge på begynnelsen av 1800-tallet, og igjen fra ca. år 2000.
I Sverige har Elias vært populært siden begynnelsen av 2000-tallet.
Kjente personer med navnet Elias
Personene i listene er ordnet kronologisk etter fødselsår.
Det ermlandskmasuriske universitet i Olsztyn
Det ermlandskmasuriske universitet i Olsztyn (polsk Uniwersytet Warmińsko-Mazurski w Olsztynie) oppstod i 1999 ved sammenslåingen av Det jordbrukstekniske akademi, Den pedagogiske høyskole og Det ermelandske teologiinstitutt. Det består av fjorten fakulteter med over 40 000 studenter.
Kanonbåten San Pablo
Kanonbåten San Pablo (originaltittel: The Sand Pebbles) er en amerikansk drama og eventyrfilm fra 1966 regissert av Robert Wise. Hovedrollen spilles av Steve McQueen, mens sentrale biroller spilles av Richard Attenborough, Richard Crenna, Candice Bergen og Mako. Den er basert på Richard McKennas roman The Sand Pebbles (1962).
Handling
Jake Holman er en bitter og hardbarket skipsmaskinist som mønstrer på kanonbåten San Pablo i Shanghai under den kinesiske revolusjon på 1920-tallet. Etter bokseropprøret har USA plassert flere kanonbåter som ferdes langs Yangtze. Skipene er der som politisk og styrkemessig markering, men også for å beskytte amerikanske medborgere i landet og sine interesser. Båtene blir i stor grad drevet av kinesere som behandles som slaver ombord. Etterhvert som urolighetene utarter blir det klart at amerikanerne som er i landet må evakueres. Kanonbåten San Pablo får oppdraget med å redde ut en gruppe amerikanske misjonærer.
Popularitet og økonomi
Kanonbåten San Pablo innbrakte $30 millioner i USA, noe som plasserte den på en 4. plass over de mest innbringende filmene i USA i 1966. Til tross for dette ble den oppfattet som en kommersiell skuffelse.
Produksjonskostnadene var på $12,1 millioner.
Anmelderne
Den ble godt mottatt av anmelderne, noe som gjenspeiles i at den har fått 94 % på Rotten Tomatoes. Den amerikanske anmelderen Leonard Maltin har gitt den 3 av 4 stjerner.
VG gav den i sin tid terningkast fire. Den har fått 3,5 av 4 filmruller hos Film Max, og 4 av 5 stjerner hos Den store film- og videoguiden.
Priser
Richard Attenborough vant en Golden Globe for beste mannlige biroller. Filmen ble nominert til ytterligere syv Golden Globe-priser. Den ble også nominert til åtte Oscar (inkludert beste film). Den kan også nevnes at den ble tildelt prisen for beste klipp av bransjeforeningen Motion Picture Sound Editors.
Innspilling
Den meste av filmen ble innspilt i Taiwan og Hongkong. Opptakene foregikk fra november 1965 til mai 1966.
Defiance - Den ukjente kampen
Defiance er en krigsfilm fra 2008. Handlingen er lagt til den tyske okkupasjonen av Hviterussland under andre verdenskrig. Filmen er basert på den sanne historien om en gruppe partisaner, ledet av fire jødiske brødre som rekrutterte jøder i Hviterussland til å slåss mot tyskerne under 2. verdenskrig.
Kiewa (elv)
Kiewa er en elv i delstaten Victoria i Australia. Den ligger øst i delstaten og er del av nedbørsområdet Murray–Darlingbekkenet. Navnet Kiewa kommer fra de aborginske ordene cy-a-nun-a (som betyr søt) og wher-ra (som betyr vann).
Defiance - Den ukjente kampen
På rollelisten står Daniel Craig som Tuvia Bielski, Liev Schreiber som Zus Bielski, Jamie Bell som Asael Bielski og George MacKay som Aron Bielski. Dette er en filmatisering av Nechama Tec sin bok Defiance: The Bielski Partisans. Produksjonen startet i september 2007, og filmen ble gitt ut i USA den 31. desember 2008.
Kanonbåten San Pablo
I rollene
(utvalg)
Defiance - Den ukjente kampen
Sammendrag
Det er august 1941. Einsatzgruppen feier gjennom Øst-Europa. Jøder som ikke blir drept med en gang blir plassert i store gettoer hvor mange dør av sult. De jødiske Bielski-brødrene: Tuvia (Daniel Craig), Zus (Liev Schreiber), Asael (Jamie Bell), og Aron (George MacKay) overlever det første angrepet. Deres foreldre blir drept av det lokale politiet etter ordre fra okkupasjonsmakten, men de fire brødrene klarer å søke dekning i Białowieżaskogen, og de sverger på å hevne drapene på sine foreldre. De møter flere andre jødiske flyktninger som også gjemmer seg i skogen. I løpet av de neste månedene og året, øker antallet flyktninger, og de raider lokale gårder etter mat og forsyninger. De flytter stadig leiren sin til nye områder i skogen hver gang de blir oppdaget av politiet eller tyske soldater.
Kiewa (elv)
Kiewa renner fra Mount Bogong som er Victorias høyeste fjell til den flyter inn i Murray sørøst for Albury.
I løpet av 1950-tallet foregikk Kiewa Hydroelectric Scheme som var stortstilt vannkraftsutbygging i de øvre delene av elva.
Defiance - Den ukjente kampen
Sammendrag
Tuvia dreper den lokale politisjefen ansvarlig for hans foreldres død, og brødrene angriper stadig tyske patruljer og deres allierte. Imidlertid fører store jødiske tap til at Tuvia begynner å revurdere denne tilnærmingen, fordi tyskerne slår hardt tilbake på angrepene og det blir vanskeligere å skjule det stadig økende antallet jøder. Det oppstår stadig krangling og diskusjoner mellom de to eldste brødrene, Tuvia og Zus, som er dypt uenige om hva de skal gjøre videre. Ettersom vinteren nærmer seg velger Zus å forlate sine brødre for å verve seg til en sovjetisk partisan-gruppe, og den eldste broren, Tuvia, fortsetter som leder for leiren. En ordning kommer istand mellom de to gruppene, og de sovjetiske partisanene går med på å beskytte den jødiske leiren i bytte mot mat og forsyninger.
Etter en lang og kald vinter med mye sykdom og sult i konstant frykt for å bli oppdaget, får jødene høre at tyskerne snart skal angripe med stor kraft. Partisanene kan ikke hjelpe dem, og de evakuerer leiren i det tyske bombefly går til angrep. En gruppe blir igjen, ledet av Asael, for å bremse de tyske bakkestyrkene samtidig som de andre jødene får tid til å komme seg unna. Forsvaret klarer ikke å holde stand lenge, og bare Asael og en kvinne som heter Sofiya overlever for å bli med resten av gruppen i utkanten av skogen, kommer seg videre på grunn av en tilsynelatende ufremkommelig myr. De klarer å komme seg videre, men blir umiddelbart angrepet av tysk infanteri og Panzer III. Tuvia tar kontroll over en tysk MG34, og retter denne mot de tyske soldatene. Isaac (Mark Feuerstein) blir skutt og drept da han prøver å kaste en granat som detonerer på ham.
I det alt synes tapt, blir tyskerne plutselig overfalt bakfra av partisaner ledet av Zus, som kom for å hjelpe dem. De overlevende flykter videre inn i skogen, og filmen slutter med en tekst på som sier at jødene bodde i skogen i ytterligere to år, og de bygde et sykehus og en skole. Gruppen bestod på det meste av cirka 1 200 jøder. Asael sluttet seg til den sovjetiske røde arme og ble kort tid senere drept i kamp. Tuvia, Zus og Aron overlevde krigen og emigrerte senere til USA hvor de grunnla deres eget firma i New York City. Epilogen sier også at Bielski-brødrene aldri søkte anerkjennelse for det de oppnådde, og at etterkommerne etter alle jødene de reddet under krigen nå består av minst 10 000 mennesker.
Kinn (valgkrets)
Kinn var en valgkrets i Nordre Bergenhus amt ved stortingsvalgene fra 1906 til 1918. Ved disse stortingsvalgene praktiserte man en valgordning med direkte flertallsvalg i enmannskretser. Kinn valgte således én representant og én personlig vararepresentant.
Valgkretsen Kinn bestod av herredene Sulen, Askvoll, Kinn, Bremanger, Selje, Sør-Vågsøy fra 1912, Nord-Vågsøy fra 1912 og Florø med rundt 19 000 innbyggere og 9 000 stemmeberettigede etter innføringen av kvinnelig stemmerett.
Michał Sędziwój
Michał Sędziwój (født 1566, død 1636) var en polsk alkymist, filosof og doktor. Som en pioner innen kjemi oppdaget han ulike måter å fremstille forskjellige syrer, metall og andre kjemiske stoffer. Han oppdaget også at luft ikke er et enkelt stoff, men inneholdt et livsviktig stoff som senere ble kalt for oksygen. Sędziwój beskrev gassen (oksygen) som noe som ble utskilt fra oppvarmet kaliumnitrat (salpeter) og kalte den «livseliksiren».
Cerebral angiografi
Selve undersøkelsen foregår ved at en operatør står med 3–4 skjermer foran seg hvor vitalia til pasienten, samt bildene som blir tatt, befinner seg. Dette kan gjøres i full narkose, eller så vil pasienten få beroligende medikamenter da det er helt avgjørende at han ligger helt i ro, da bildekvaliteten kan bli dårligere om pasienten beveger seg.
Kerstin Lorenz
Kerstin Lorenz (født 14. juli 1962, død 7. september 2005) var en tysk politiker (Republikanerne og senere NPD).
Hun ble medlem av Republikanerne i 1994 og var først pressetalskvinne i lokallaget i Weißeritzkreis. Fra 1998 til 2002 var hun medlem av partiets sentralstyre. Hun ble viseformann i Sachsen og i mars 2000 ble hun valgt til formann for Republikanerne i Sachsen.
Mot sentralstyrets vilje avlyste hun Republikanernes deltagelse i delstatsvalget i Sachsen i 2004 og oppfordret folk til å stemme NPD. Republikanerne innledet en eksklusjonssak mot henne, men hun kom den i forkjøpet ved å melde seg ut. En dag før delstatsvalget meldte hun seg inn i NPD. Partiet oppnådde 9,2 % av stemmene og fikk 12 mandater i Sachsens parlament, landdagen. At partiet slapp å konkurrere med Republikanerne bidro trolig avgjørende til det gode resultatet for NPD. Deretter arbeidet Lorenz som medarbeider for NPDs fraksjon i den saksiske landdagen.
Kerstin Lorenz etterlater seg en ektemann og to barn.
Papuana huebneri
Papuana huebneri er en bille som hører til underfamilien hornbiller (Dynastinae) i familien skarabider (Scarabaeidae).
Utseende
En middelsstor (ca. 20 millimeter), avlang, blankt rødbrun til svart hornbille. Hannen har et nokså kort horn i pannen og pronotum er litt uthulet, med en liten knøl øverst i uthulingen. Pronotum er for det meste blankt, men med felter av nettmasket mikroskulptur på sidene. Dekkvingene har tydelige punktrader. Hunnen mangler hornet i pannen, pronotum er jevnt rundet uten påfallende mikroskulptur og med meget fin punktering.
Levevis
Larvene lever i jorda der de spiser råtnende plantemateriale. De voksne billene kan gjøre en del skade, særlig på taro, men også på andre rotfrukter som søtpoteter, ved at de ganger ganger i røttene. I tillegg til selve gnagskadene forårsaker der dermed også betydelige råteskader. Dette er et stort problem siden taro er en svært viktig avling i de aktuelle områdene.
Utbredelse
Arten er utbredt på Salomonøyene, Bismarckarkipelet, Halmahera og Ny-Guinea.
Imre
Imre er et mye brukt ungarsk mannsnavn.
Imre er en ungarsk form av det germanske navnet Emmerich. Det andre navneleddet rik, betyr «makt». Det første leddet kan ha flere forskjellige opprinnelser: ermen, «hel, universell», amal, «arbeid», eller heim, «hjem». Imrich er en slovakisk form av navnet.
Imre kan også ha opprinnelse i tyrkiske emir, «leder».
Utbredelse
Imre er kjent fra 1000-tallet gjennom prins Imre av Ungarn. I Sverige var navnet mest brukt på 1930-tallet. Imre har estisk navnedag 10. april og ungarsk navnedag 5. november.
Kjente personer med navnet
Personene i listen er ordnet kronologisk etter fødselsår.
Clarence von Rosen jr.
Han var sønn av Clarence von Rosen.
Mathismarken
Mathismarken er et område mellom sentrum og Sandviken i Bergen, avgrenset av Mulen og Meyermarken i nord, Absalon Beyers gate i vest, Fjellveien i øst og Skanselien og Krohnengen i sør. Mathismarken utgjøres i hovedsak av Gjeble Pedersønns gate, Tartargaten, Sohus Pihls gate og de øvre delene av Persenbakken med deres sidegater. Området regnes gjerne som en del av «Hødden».
Den nederste delen av Mathismarken i vest er preget av trehusbebyggelse fra rundt 1900-tallet. Den øvre delen oppover mot Fjellveien er preget av litt nyere murhusbebyggelse.
Mathismarken er tilholdssted for Mathismarkens Bataljon, som har vært i sammenhengende aktivitet siden det ble opprettet i 1887. Korpset har sin oppstillingsplass på «Planen» i Gjeble Pedersønns gate.
Administrativt tilhører Mathismarken Bergenhus bydel i Bergen. Den er også grunnkrets 12010627 i Sandviken delområde i Bergen.
Sarapul
Det antas at navnet «Sarapul» stammer fra tsjuvasjisk og betyr «gul fisk» (tsjuvasjisk: сарă пулă).
Bosetningen oppsto på 1500-tallet. Befolkningen levde hovedsakelig av kornhandel og fiske. I 1780 fikk bosetningen innvilget byrettigheter. Mange av Udmurtias arkitektoniske fortidsminner ligger i Sarapul. De vakreste bygningene er kjøpmannhusene og kirkene.
Gjøran Sørli
Gjøran Sørli (født 3. juni 1978) er en norsk tidligere friidrettsutøver fra Egersund. Han var Norges beste kulestøter i årene etter årtusenskiftet, med 8 norske mesterskap i øvelsen: sju strake fra 2000 til 2006 samt gull også i 2008. I diskos har han to norske mesterskap fra 2003 og 2004. Han ble tildelt kongepokalen i 2001. Sørli la opp som aktiv etter 2008-sesongen. Hans personlige rekorder er som følger: kule 19,79 fra 2003, diskos 65,86 fra 2004. Han er også en habil sleggekaster med personlig rekord 60,45 fra 2003.
Sørli var en særdeles lovende juniorkaster, og ble nummer 9 i diskos i Junior-VM i 1996 og 10 i kule i Junior-EM i 1997. Han deltok også i U23-EM i 1999, men ble her uplassert både i kule og diskos. I VM 2001 deltok han i kule, men klarte ikke kvalifiseringsgrensen.
Gjøran Sørli representerte Egersunds IK fram til 2000, deretter har han representert IK Tjalve.
Canavieiras
Canavieiras er en kommune i delstaten Bahia i nordøstregionen av Brasil.
Wai pi-ku
Wai pi-ku som lokalt også het wai-p`i-ku som i ordrette oversettelse betyr «krumbøyde hekk» var en meget unik skipstype fra den øverste Wujiang elven, en bielv av den store Chang Jiang floden inn i provinsen Guizhou i sørvestlige midte Kina.
Wu jiang
Dette elvesystemet hadde vært meget krevende å ferde med båt på med voldsomme strøm som kom av de mange mindre vannstrømmer som sluttet mot elven i et kupert terreng. De mange stryker både på elven og biflodene gjorde det vanskelige å navigere seg fram på en vanlig båt. De kinesiske elvefartøyene med flatt bunn som de velkjente djunker greide seg ikke godt i slike forholder med sterk strøm og mange mindre stryker. En av de viktigste innenlandske handelssentrene i Kina ved navn «Fowchow» lå litt lenger vekk langs den store floden, og handelsfolk ønsket å få brakt deres gods inkludert salt fra Guizhou-provinsen til havnebyen på lette tilgjengelige kommunikasjoner. Et komplisert system for godstransport nedover Wu jiang-elven hadde derfor oppstått, delt i fem faser fra øverst til nederst mot munningen mot Chiang Jiang-floden. Den lengste fasen på rundt 320 kilometer var med den unike skipstypen med krumbøyde hekk.
Wai pi-ku
Skipene av denne type tilhørte fellesfamilien djunken med den samme oppbygning med flatt bunn og tverrspeiler både for og akter, men til forskjell fra de fleste djunker hadde den en meget spesiell hekk som var krummet oppover på den ene siden, gjerne i babord. På de krevende strykene og i en elv med sterk strøm var det ikke behov for seil, men vanlige styreårer var utilstrekkelig.
Hekken fungerte nemlig som støtte for en enorm styreåre på opptil 50 engelsk fot i lengde helt fram til styreren som står på en plattform midtskips over lasterommet som hadde tak. En styreåre ble også tatt i bruk på styrbord side for assistanse til roreren på plattformen. Dette uvanlige arrangementet er ikke så enestående, liknende hadde også vært sett i andre land som Portugal med enorme styreårer fra høyt opp på et elvefartøy. De kinesiske båtmennene klarte å manøvrere deres båtene over strykene på elven ved bruk av de to styreårene. På vei oppstrøms måtte djunkene trekkes av dyr eller menneskemengder.
Båtmenn og skipsbyggerne refert til denne båttypen som «hou-pan-ch`aun», som betyr tykke plankerbåter for å skille disse fra den andre lokale båttypen kalt «huang-shan». Betegnelsen antydet sterk konstruksjon som tålte betydelig mye i de krevende omgivelsene med mye stein i Wu Jiang-elven. Navnet «hou-pan» kan også betyr «vente for selskap» med tanke på at båtmennene alltid reiste i konvoier som alltid styres av los i ét stykke.
Den typiske størrelsen på denne djunken er på mellom 50 og 70 engelsk fot, men det finnes større eksempler opptil 90 engelsk fot i lengde, samt en bredde på 8 til 10 engelsk fot og meget lite dypgang uten ror.
Rekviem (andre betydninger)
Rekviem eller requiem kan vise til:
Vasilij Kuznetsov (friidrettsutøver)
Vasilij Kuznetsov (født 7. februar 1932, død 6. august 2001) var en russisk friidrettsutøver.
Han representerte Sovjetunionen under Sommer-OL 1956, hvor han tok bronse i tikamp. Han tok også bronse i samme øvelse under Sommer-OL 1960.
Holstein stasjon
Holstein stasjon er en av Sognsvannsbanens stasjoner. Stasjonen er oppkalt etter husmannsplassen Holsteen, som lå rett vest for krysset Carl Kjelsens vei og Peder Ankers vei.
Stasjonen har kun billettautomat og elektronisk ruteskilt på vestgående perrong.
Melbyloftet
Melbyloftet er et av landets eldste bevarte hus som er utstyrt med vinduer og peis. Bygningen ble oppført i år 1616 og dateringen er basert på dendrokronologi. Dateringen betyr at huset er automatisk fredet etter kulturminneloven. Huset er en laftet loftstue, en bygningstype som er i slekt med loftet. Bygningen ble opprinnelig oppført på gården Melby i bygda Kvikne i Nord-Fron kommune og ble i 1912 flyttet til friluftsmuseet Maihaugen på Lillehammer. Anders Sandvig valgte å plassere Melbyloftet i Bjørnstadtunet, som erstatning for et eldhus som manglet.
Melbyloftet er laftet av store tømmmerstokker; bygningens første etasje har fem omfar, altså fem stokker i høyden.
Loftstua er en bygningstype som går tilbake til middelalderen. Skriftlige kilder forteller at denne hustypen var kjent i Gudbrandsdalen på 1400-tallet.
I et vanlig loft er det i første etasje bod til oppbevaring og et uoppvarmet rom til beboelse i andre etasje. Loftstuer har skorstein og peis. I Melbyloftet er det eldhus og en bod i første etasje, og et stort stuerom med peis i andre etasje samt et mindre rom med ovn. Ei loftstue kunne varmes og var et godt hus å oppholde seg – også vinterstid. På den ene langsiden av bygningen, mot tunet, er det svalgang.
Melbyloftet er en interessant bygning som forteller om utviklingen av ildsteder. Hvordan ble peisen introdusert i norske tømmerhus?
Fra en åre – et åpent ildsted midt på gulvet - slippes røyken ut gjennom ljoren i taket, og derfra kommer det lys inn i rommet. Fra en peis føres røyken ut gjennom en skorstein, ei pipe, og lyset slippes inn gjennom vinduer med glass. Glass var importert og dermed kostbart og lenge forbeholdt de få.
På 1600-tallet var det fremdeles vanligere med ljore og åpent ildsted i husene enn vinduer og skorstein. Først omkring 1750 fikk vi norske glassverk.
Fener
Fener er en bydel i den historiske delen av Istanbul, i kommunen Fatih, på Det gylne horns høyre bredd, mellom Balat og Cibali. Grekerne som bodde i området i bysantinsk tid ble kalt fanarioter etter Porta Phanari – «Fyrhusporten» – som tyrkerne kalte Fener Kapı. Det er fra denne porten bydelen har fått navnet sitt.
Fener er sete for patriarken i Konstantinopel, som etablerte seg her i 1601 etter å ha vært i landflyktighet etter Konstantinopels fall i 1453. Den patriarkalske St. Georgskirken ved hovedvegen langs stranda rommer patriarkens trone, og patriarkatets kontorer ligger like ved. Om lag 3% av befolkninga i Fener er etterkommere etter adelsfamilier som forlot byen ved tyrkernes maktovertakelse og opprettelsen av Det osmanske riket, levde i eksil ulike steder rundt Middelhavet og seinere vendte tilbake på sultanens oppfordring. Noen av disse skapte seg store formuer ved handel og finansvirksomhet, og kunne også oppnå høge stillinger i statsapparatet. Blant annet ble provinsene Moldavia og Valakia gitt i len til fanarioter, noe som tillot dem å skape seg enorme formuer og bygge strålende palasser langs Det gylne horn.
Fener har i dag en overveiende muslimsk befolkning, men av svært blanda opphav. I seinere år er mange av Feners tidligere innbyggere flytta ut til nyere forsteder, og er blitt erstatta av innflyttere fra andre deler av Tyrkia.