cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Cannabis (rusmiddel)
Nedbrytning i kroppen
Rusvirkningen topper seg tjue minutter etter inntak, og avtar vanligvis etter 2-3 timer. Nedbrytningsstoffer etter cannabis er fettløselige og kan derfor spores i kroppen i flere uker etter inntak, avhengig av frekvens og dose. Dette gjør at bruk av cannabis er enkelt å påvise ved urinprøver. Ved et enkeltinntak kan cannabis spores i inntil én uke, og ved moderat bruk i inntil to uker. Ved daglig bruk kan stoffet påvises i inntil 6 uker eller mer.
Både THC og metabolitter (stoffskifteprodukter) etter stoffet blir sittende igjen i kroppen og skilles sakte ut, men man er ikke ruspåvirket lenge etter rusen over, slik det har blitt hevdet. THC metaboliseres videre til 11-OH-THC, som også er psykoaktivt, og deretter til den inaktive metabolitten THC-syre. De aktive metabolittene kan vanligvis påvises i inntil et halvt døgn etter inntak. Studier har ikke påvist ettervirkninger av cannabis 24 timer etter inntak. Små mengder gjenværende THC har ingen påviselig virkning og mengdene er for små til å gi psykologiske virkninger. Det er et fenomen som også gjelder lovlige medisiner som Valium.
Virkning på lungene
I USA er det vanlig å bruke marihuana uten å blande stoffet med tobakk. I Norge røykes cannabis som oftest sammen med tobakk. Skadevirkningene fra tobakk og cannabis må skjelnes fra hverandre for å få et klart bilde av stoffets skadepotensiale. Det er mulig å unngå skadevirkninger ved å innta cannabis med fordamper eller spise den.
Regelmessige røykere av cannabis har en høyere forekomst av bronkitt og er mer mottakelige for infeksjoner i luftveiene. Marihuana kan i noen tilfeller kan være kontaminert med aspergillussopp, noe som kan forårsake aspergillose.
Det er fortsatt usikkerhet knyttet til hvorvidt røyking av cannabis forårsaker lungekreft, og forskningen vanskeliggjøres av utfordringen med å skille de som også har røyket tobakk fra de som bare har røyket cannabis. Cannabisrøyk inneholder mange av de samme kreftfremkallende stoffene som tobakksrøyk, og en studie av regelmessige brukere har påvist de samme celleforandringene som vises i forstadier til kreft hos tobakksrøykere. En større studie av regelmessige brukere gjort ved Universitetet i California i 2006 der man undersøkte personer som bare hadde brukt marihuana fant ikke sammenheng mellom bruken og lungekreft, selv om forskerne ventet å finne en slik sammenheng. Det er mulighet for at videre forskning vil finne en klarere sammenheng mellom røyking av cannabis og lungekreft.
Psykiske lidelser
Mye tyder på at cannabis kan utløse, fremskynde og forverre schizofreni hos de som er sårbare for denne psykiske lidelsen. Det er ikke full enighet om hvorvidt cannabis forårsaker psykoser, eller om cannabisbruk bare er mer utbredt blant personer som er disponert for dem.
En systematisk oversikt fra 2014 i tidsskriftet Addiction hevder at regelmessig cannabisbruk gir en doblet risiko for psykose, særlig der det finnes en historikk med mentale lidelser i familien og dersom bruken starter i midten av tenårene. Det påpekes at enkelte forskere fortsatt er usikre på om sammenhengen skyldes andre risikofaktorer som kan henge sammen med cannabisbruk. Om cannabis var en viktig årsak til utviklingen av psykiske lidelser, ville man antakelig sett en økning i forekomsten blant befolkningen samtidig som bruken har økt. Flere forskere har vist at en slik økning ikke har funnet sted. Det er knyttet noe usikkerhet til disse resultatene, blant annet grunnet forandringer i diagnosekriterier og sosiale forbedringer som kan ha redusert forekomsten av psykose i tidsperioden der cannabisbruken økte.
Den britiske rusforskeren David Nutt er bekymret for at psykisk syke pasienter stigmatiseres ytterligere gjennom anklager om at de selv er skyld i sin tilstand på grunn av cannabisbruk, og mener at pasientene kanskje tiltrekkes av rusmidlet fordi det også kan ha en symptomlindrende virkning. Amerikanske forskere har spekulert i en slik mulighet, da det ser ut til at schizofrenipasienter foretrekker cannabis fremfor andre rusmidler.
Ifølge Jørgen Bramness ved Senter for rus og avhengighetsforskning (SERAF) ved Universitetet i Oslo er sannsynligheten for psykose som følge av cannabisbruk helhetlig sett svært lav: «De aller fleste som røyker cannabis, vil aldri oppleve en psykose».
Nyere studier har svekket bevisene for en sammenheng mellom cannabis og depresjon.
På bakgrunn av anekdotisk bevisførsel har det blitt hevdet at cannabis kan føre til et såkalt amotivasjonssyndrom, der særlig unge brukere mister motivasjon og blir likegyldige og apatiske. Denne påstanden har ikke latt seg bekrefte gjennom forskning. En gjennomgang utført av Verdens helseorganisasjon fant ikke bevis for et slikt amotivasjonssyndrom. Det gjorde heller ikke en studie fra 2006 av storforbrukere av cannabis.
Hukommelse og intelligens
Under cannabisrus svekkes korttidshukommelsen og de kognitive funksjonene, men dette går over når rusen avtar. Daglig og mangeårig bruk av cannabis kan medføre noe svekkelse av kognitive funksjoner. Flere studier har funnet at denne svekkelsen hos voksne forsvinner etter en periode uten bruk av cannabis (en og fire uker). Andre studier har funnet at svekkelsen bare reduseres når bruken opphører. Vedvarende virkninger har blitt funnet der de som ble undersøkt startet med cannabis i tenårene. I alle tilfelle er gjenværende kognitive effekter sjeldne, og de er milde der man har observert dem. Det er ikke konstatert noen varig endring i intelligens hos cannabisbrukere.
Giftvirkning
Det er ikke rapportert om dødsfall knyttet til overdosering av naturlig cannabis, og dødelig dose for et menneske er beregnet til å være langt større enn det selv en kronisk cannabisbruker klarer å bruke i løpet av en dag. Cannabis har en svært lav toksisitet, og anses som veldig trygt, både på kort og lang sikt.
Hjerte- og karsystem
Forskningen indikerer at cannabis en sjelden gang kan utløse hjerteinfarkt hos de som allerede har hjerteproblemer, både hos unge og eldre som har hjertesykdom (risikoen er antatt å være størst for eldre). Man antar også at regelmessig cannabisbruk hos middelaldrende voksne øker risikoen for infarkt. Flere store studier har ikke vist noen økning i dødelighet som kan settes i sammenheng med cannabisbruk.
Avhengighet og problematisk bruk
Omtrent 9 % av de som bruker cannabis utvikler avhengighet, et tall som er lavere enn for alkohol. Hos de som starter når de er i puberteten, vil 1 av 6 utvikle regelmessig bruk. Ifølge norske undersøkelser opplever 11 % av de som har brukt cannabis at de noen gang har hatt problemer som følge av bruken. Cannabis gir ikke alvorlige plager forbundet med avvenning om man slutter å bruke det. Det er ikke påvist noe fysisk abstinenssyndrom slik som for alkohol og heroin. Hos storforbrukere av rusmidlet har det blitt rapportert mildere abstinenssymptomer i form av irritabilitet, angst, depresjon, appetittforstyrrelser og søvnforstyrrelser. Ved hyppig bruk økes toleransen for stoffet, og det behøves en større mengde for å oppnå samme virkning. Toleransen reduseres igjen etter en periode uten bruk.
Ifølge Edle Ravndal ved Statens institutt for rusmiddelforskning (SIRUS), støtter ikke lenger flertallet i fagmiljøet trappetrinnsteorien som hevdet at cannabis leder til sterkere stoffer.
Graviditet og reproduksjon
Det er antatt at cannabisbruk under graviditet gir en moderat reduksjon i fødselsvekt. Når det gjelder cannabisbruk under graviditet og småbarns senere utvikling, er resultatene blandede: noen studier har funnet senere kognitive vansker, andre ikke. Det er usikkerhet knyttet til forskningen, både fordi det er vanskelig å skille andre risikofaktorer fra cannabisbruken og fordi det ikke er gjort nok studier. Dyreforsøk gjort ved Karolinska Institutet i Sverige tyder på at bruk under graviditet kan påvirke utviklingen av fosterets hjerne. Forskningslederen ved denne studien anbefaler totalavholdenhet fra cannabis under graviditet. Wayne Hall, en ledende cannabisforsker, mener også at det er forstandig å anbefale kvinner å avstå fra å bruke cannabis under graviditet.
Tidligere studier som viste at cannabis påvirker dannelse av spermier hos menn har ikke latt seg reprodusere, og studier har heller ikke funnet testosteronverdier som er utenfor det normale. Det er ikke bevist at cannabis har noen innvirkning på fruktbarhet, og fertilitetsratene er ikke lavere i land der cannabisbruk er utbredt.
Behandling
Det har vært en økning i antallet cannabisbrukere som mottar behandling. Noe av denne økningen kan forklares med et økende fokus på behandling gitt gjennom rettsvesenet der bruken er straffbar, og antallet som blir henvist til behandling kan forandre seg uavhengig av den faktiske forekomsten av problematisk bruk. Det har også vært økning i Nederland, der cannabisbruk har vært tolerert lenge, og Wayne Hall mener at dette viser at de som har problemer med cannabisavhengighet har behov for profesjonell hjelp. Nederland har et av de mest omfattende systemene i Europa for behandling av problematisk cannabisbruk, med hovedvekt på psykoterapi og poliklinisk behandling. De færreste som går igjennom behandling slutter, men nesten alle reduserer cannabisbruken og problemene forbundet med den. Det er store variasjoner i hva slags behandling som tilbys i EU-området. Ifølge EMCDDA er konteksten og den behandlendes valg om å gå i behandling mer avgjørende for resultatet enn måten behandlingen gjennomføres på.
Samfunnskostnader
Ifølge en kanadisk undersøkelse utgjør samfunnets helseutgifter som kan knyttes til cannabisbruk, bare 0,2 % av de sammenlagte skadene fra bruk av rusmidler. Såkalte tredjepartsskader, skader som går ut over andre enn den som bruker stoffet (eksempelvis vold, omsorgssvikt og trafikkskader) har vist seg å være relativt beskjedne sammenliknet med de som forbindes med alkohol.
En lekket rapport fra finansdepartementet i Storbritannia anslår mulige skatteinntekter fra cannabis til oppmot 800 millioner pund i året. I USA har de økonomiske kostnadene forbundet med å opprettholde forbudet mot cannabis av økonomen Jeffrey Miron blitt beregnet til 7,7 milliarder dollar, og potensielle skatteinntekter ved en regulert legalisering blitt beregnet til mellom 2,4 og 6 milliarder dollar. Anne Line Bretteville-Jensen ved SIRUS tror ikke man kan oppnå like store ressursbesparelser i Norge, men mener allikevel at en legalisering kan ha betydning i forhold til å redusere finansiering av annen kriminalitet.
Elisa Rigaudo
Elisa Rigaudo (født 17. juni 1980) er en italiensk friidrettsutøver som konkurrerer i kappgang.
Cannabis (rusmiddel)
Kontrollskader
De såkalte kontrollskadene, eller uheldige virkninger av forbudet mot cannabis, har vært gjenstand for økende oppmerksomhet fra omkring år 2000. Willy Pedersen er opptatt av hvordan forbudet og kulturen rundt stoffet gjør at ungdom kan ledes inn i marginale identiteter. Ifølge Pedersen «[tilbyr cannabiskulturen] identiteter og rammeverk for alternative liv». Pedersen mener det er viktig å skille mellom virkningene av selve rusmidlet, og de økonomiske og kulturelle aspektene ved bruken. Ifølge Pedersen er det «slående hvor lite forskere peker på at cannabis er illegalt, når de vurderer farene».
Elisa Rigaudo
Rigaudo fikk sitt gjennombrudd i junior-EM 2001, der hun vant gull. Hun kom på tiendeplass i VM 2003, og nummer seks i OL 2004 i Athen. I VM 2005 i Helsingfors endte hun på niendeplass. Hun tok sin første medalje som senior i EM 2006 i Göteborg, der hun ble nummer tre. Den samme plasseringen oppnådde hun i OL 2008 i Beijing.
Cannabis (rusmiddel)
Kontrollskader
Regelmessig bruk av cannabis har i Norge en sterk assosiasjon med straffereaksjoner. Ungdom risikerer ifølge Pedersen å ekskluderes fra samfunnet på grunn av at stoffet er ulovlig. Pedersen mener at cannabiskulturen dyrker de negative virkningene av cannabis, og at den derfor kan virke forsterkende på disse. Brukerne blir dessuten en del av et fellesskap og en økonomi som det kan være vanskelig å komme seg ut av, og som kan lede videre inn i mer alvorlig kriminalitet.
Lovlighet og politisk utvikling
I løpet av det 20. århundre ble cannabis gradvis innlemmet i et internasjonalt regelverk som regulerte alle andre rusmidler enn alkohol. USA var den ledende pådriveren. Siden begynnelsen av 1900-tallet hadde det i USA utviklet seg en økende frykt for narkotikabruk blant leger og i religiøse grupperinger. Nativisme og rasistisk fremmedfrykt var en viktig drivkraft bak og årsak til den amerikanske forbudspolitikken. Frykt for meksikanske migranter ble rettet mot deres bruk av cannabis, og myndighetene i New Orleans hevdet eksempelvis at bruk av marihuana forvandlet mennesker til usiviliserte kriminelle. Den første lederen for Det føderale narkotikabyrået i USA (1930-1962) var Harry J. Anslinger. I 1937 ble omsetning av cannabis i USA lagt under et lisensregime, «Marihuana Tax Act», som Anslinger var sentral i å drive frem. Lisensregimet innebar i praksis et forbud, da ingen lisenser ble utstedt.
I desember 2020 endret FNs narkotikakommisjon klassifiseringen av cannabis slik at stoffet ikke lenger anses å være blant stoffene med høyest skadepotensiale og liten eller ingen medisinsk anvendelse, og åpnet dermed for medisinsk bruk.
Zhao Ruirui
Zhao Ruirui (født 8. oktober 1981) er en kinesisk profesjonell volleyballspiller, som vant gull med Kina under Sommer-OL 2004 i Athen. Hun representerte igjen Kina under Sommer-OL 2008 i Beijing. Her var hun med å ta bronse, etter at laget slo Cuba i bronsefinalen.
Cannabis (rusmiddel)
Lovgivning i Norge
I Norge er det i henhold til Straffeloven, § 162 ulovlig å tilvirke, innføre, erverve, oppbevare, sende eller overdra cannabis. Bruk er straffbart i henhold til Legemiddelloven, § 24, og kan gi straff i form av bøter eller fengselsstraff i 6 måneder. Den gjeldende lovgivningen klassifiserer narkotikaforbrytelser etter omfang. I norsk rettspleie behandles mindre overtredelser ved ilegg av forelegg eller idømmelse av kortere fengselsstraffer (inntil 2 år dersom mengden er under 1 kg). Retningslinjer fra Riksadvokaten angir en grense på opptil 15 gram hasj eller marihuana for forelegg, men dette er en vurderingssak, og ved gjentakelse kan overtrederen risikere fengselsstraff. I narkotikasaker brukes ordinært forelegg som sidestilles med dom i rettspleien, og dermed fremkommer på vandelen. I saker der mengden overstiger 1 kg kan det gis inntil 10 års fengsel. Dersom mengden er over 80 kg, skal det gis mellom 3 og 15 års fengsel, og i spesielt omfattende saker kan 21 års fengsel benyttes.
18. mai 2022 publiserte Riksadvokaten nye retningslinjer som medfører at rusmiddelavhengiges bruk, erverv eller besittelse av mindre mengder narkotika til egen bruk ikke skal straffes (avgjøres med «ubetinget påtaleunnlatelse»). Riksadvokaten fastslo at tvilen skal komme den mistenkte til gode ved holdepunkter som tilsier rusmiddelavhengighet.
Påtaleunnlatelse med prøvetid ble angitt som den foretrukne reaksjonen overfor unge førstegangsovertredere, særlig de i aldersgruppen mellom 15 og 18 år, i Riksadvokatens rundskriv nr. 2/2014, som har vært førende for reaksjoner i narkotikasaker.
Med opptrappingsplanen for rusfeltet for 2016–2020 utvidet Regjeringen bruken av alternative straffereaksjoner som narkotikaprogram med domstolskontroll.
Samferdselsdepartementet vedtok i 2012 en forskrift som gir graderte grenseverdier for straffbarhet ved bilkjøring i THC-påvirket tilstand. Politiet har også lovhjemmel for å ta sertifikatet fra personer de ikke anser for å være edruelige. Denne hjemmelen har i økende grad blitt brukt overfor cannabisbrukere. Sivilombudsmannen uttalte i 2016 at politiet for ofte tar førerkortet fra rusmiddelbrukere på sviktende grunnlag, etter påstander om at cannabisbrukere ble behandlet strengere enn de som eksempelvis bruker alkohol. Det har blitt hevdet at Politidirektoratet har valgt en praksis der de anser bruk av ulovlige rusmidler for å «i seg selv [være] grenseoverskridende» og dermed en indikasjon på manglende edruelighet.
Riksadvokaten avgjorde i 2015 at stortingsrepresentanten Erik Skutles bruk av cannabis i Amsterdam ikke skulle straffes.
Den 30. mars (oppdatert 3. april) 2020 ga Riksadvokaten midlertidige direktiver for prioriteringen av straffesaksbehandling i forbindelse med covid-19-pandemien. I direktivet besluttet Riksadvokaten at det «i stedet for forelegg skal ilegges påtaleunnlatelse for de minst alvorlige narkotikaovertredelsene, det vil si bruk av narkotika og besittelse/oppbevaring til eget bruk». Direktivet ble begrunnet med et behov for å lette belastningen på domstolene.
I 2021 fastslo Riksadvokaten at politiet ikke har anledning til å gå gjennom mobiltelefoner, rusteste i form av blod- eller urinprøver eller foreta ransaking av hjemmene til personer som blir tatt med mindre mengder narkotika til eget bruk og varslet samtidig en gjennomgang av politiets ransakelsespraksis.
Ifølge Utdanningsdirektoratet har skoler ikke lovhjemmel til å kreve rustesting av elever. I desember 2021 ba kunnskapsminister Tonje Brenna Utdanningsdirektoratet om å slå ned på ulovlig urintesting av skoleelever, etter avsløringer i mediene.
Den politiske utviklingen i Norge
Noen av de første som tok til orde for endringer i cannabispolitikken i Norge var kriminologen Nils Christie i boken Den gode fiende (1984) og professor Johs. Andenæs. Christie hevdet at narkotika er en politisk nyttig fiende for politikere konfrontert med mer alvorlige sosiale problemer, og han var kritisk til det han mente var massemedienes overdrevne fremstillinger. Andenæs hevdet at det var for alvorlige negative virkninger av forbudspolitikken til å opprettholde den.
I 2002 foreslo Straffelovkommisjonen å fjerne straff for bruk av narkotika fordi samfunnets strengeste reaksjon, straff, burde «begrenses til handlinger som medførte skade eller fare for skade for andre, og ikke anvendes overfor handlinger som bare er skadelige for gjerningspersonen, eller fordi de er i strid med flertallets moralnormer». Daværende justisminister Odd-Einar Dørum avviste forslaget umiddelbart.
Riksadvokat Tor-Aksel Busch sa i 2008 at han ønsket mer politisk debatt om anvendelsen av straff i cannabissaker. Unge Venstre gikk i 2008 inn for legalisering. Daværende leder for Venstre, Lars Sponheim beskrev vedtaket som «umodent og useriøst». Siden den gang har andre ungdomspartier og lokallag fra både SV, Ap, Venstre, Høyre og FrP uttalt støtte for legalisering. Miljøpartiet De Grønne gikk i 2013 inn for et forsøksprosjekt med offentlig kontrollert produksjon og omsetning av cannabis. I 2021 vedtok partiet at de ønsker legalisering av rusmiddelet.
I 2009 tok sosiologen og rusforskeren Willy Pedersen til orde for legalisering av cannabis i Morgenbladet. Svanaug Fjær ved IRIS støttet Pedersen, og hevdet i sitt tilsvar at «kritiske spørsmål til narkotikapolitikken ties i hjel». Forskerne ved SIRUS og SERAF beskrev Pedersens utspill som «forførende forskningsformidling» og pekte på svakheter ved Pedersens forskning, vitenskapelig usikkerhet rundt konsekvensene av en legalisering og negative virkninger av cannabis. Marie Smith-Solbakken ved Universitetet i Stavanger beskrev den statlig støttede rusforskningen som «lydig» overfor myndighetene. Siden 2009, og i takt med den internasjonale utviklingen, har det blitt vanligere med synspunkt som støtter en mildere behandling av cannabis i den offentlige meningsutvekslingen.
Ved Seksjon for helse og omsorg i Bergen kommune har det blitt uttrykt skepsis til ruskontrakter, som fagfolk i kommunen mener ikke er reelt frivillige.
En undersøkelse fra Respons Analyse gjort på oppdrag av Foreningen Tryggere Ruspolitikk som ble offentliggjort i desember 2016 viste at halvparten av befolkningen mener at cannabisbruk bør straffes med bøter og fengsel, mens 36 % ikke synes bruk skal straffes. Samme undersøkelse viser at en av tre på landsbasis mener at Norge bør vurdere å selge cannabis slik man selger alkohol på Vinmonopolet. Oppslutningen om legalisering og avkriminalisering er størst blant unge og i Oslo.
Den 6. desember 2015 gikk Bergens Tidende inn for avkriminalisering av narkotika på lederplass. Det gjorde også Dagbladet, den 11. april 2016. En debatt om Anders Anundsens forhold til forskning og Actis sin rolle i rusmiddelpolitikken fulgte i kjølvannet av NRK-programmet Folkeopplysningens episode om cannabis som ble sendt i september 2016.
I oktober 2016 tok helseminister Bent Høie til orde for å flytte narkotika helt ut av justissektoren og inn i helsesektoren. VG, Aftenposten og Dagsavisen støttet forslaget på lederplass. Arbeiderpartiets nestleder Hadia Tajik støttet Høies forslag, men ønsket å fortsatt kunne reagere overfor personer som ikke har et rusproblem. Tajik foreslo i tillegg å nedsette en ruspolitisk kommisjon. Dagbladet tok på lederplass til orde for at en slik kommisjon også bør kunne vurdere regulert produksjon og omsetning.
Øst-Timors herrelandslag i fotball
Øst-Timors herrelandslag i fotball, også kjent som Timor-Lestes herrelandslag i fotball, er det nasjonale fotballandslaget til Øst-Timor, som ligger i Sørøst-Asia. Landslaget administreres av det nasjonale forbundet Øst-Timors fotballforbund (FFTL), som ble opprettet i 2002 og som ble en del av FIFA og AFC i 2005. Laget har aldri kvalifisert seg til hverken et verdensmesterskap eller asiamesterskap.
Cannabis (rusmiddel)
Den politiske utviklingen i Norge
Høyre, Senterpartiet, SV og Rødt vedtok på sine respektive landsmøter i 2017 å avkriminalisere bruk og besittelse av rusmidler til eget bruk, inspirert av reformene i Portugal. Venstre, som allerede hadde vedtak om avkriminalisering, gikk på sitt landsmøte i 2017 inn for å «utrede alternative måter å regulere rusmiddel som i dag er forbudt».
Øst-Timors herrelandslag i fotball
Historie
Øst-Timor er på grunn av landets uavhengighet i mai 2002 et av de yngste landslagene i verden. Deres første offisielle landskamp ble spilt borte mot den 21. mars 2003 (3–2). Øst-Timor deltok for første gang i VM-kvalifisering i 2007, hvor laget spilte to kamper i et innledende runde mot, men tapte 3–11 sammenlagt og gikk derfor ikke videre. Laget deltok i kvalifisering til asiamesterskapet for første gang i 2003, men røk ut i innledende kvalifiseringsspill mot Sri Lanka og.
Zef Gashi
Zef Gashi SDB (født 4. desember 1938 i Pešter ved Lipljan i kongedømmet Jugoslavia) er katolsk kosovoalbansk ordensgeistlig og emeritert erkebiskop av Bar i Montenegro.
H.K.H. Kronprinsens gullmedalje
H.K.H. Kronprinsens gullmedalje (1851 – 1905) var en medalje som ble utdelt av Universitetet i Kristiania til trengende studenter som hadde utført fremragende akademiske prestasjoner. Medaljen i rent gull ble innstiftet av kronprins Carl i 1849, da han etablerte et legat på 150 speciedaler. Den ble delt ut i varierende antall etter som det var verdige kandidater. Utdelingen tok slutt ved unionsoppløsningen i 1905 og vi ikke lenger hadde svensk kronprins, så i stedet lot Kong Haakon VII medaljen fortsette som H.M. Kongens gullmedalje fra 1907.
Cannabis (rusmiddel)
Den politiske utviklingen i Norge
Tidligere miljøvernminister Ola Elvestuen tok i august 2019 til orde for full legalisering og regulering av cannabis og andre ulovlige rusmidler, etter en debatt om sensur av Unge Venstre sine synspunkt i skoledebatten. Statsminister Erna Solberg har offentlig forsvart Unge Venstres rett til å fremme sine synspunkter, på tross av at hun selv er uenig.
Zef Gashi
Bakgrunn
Etter grunnskolutdanningen ble Zef Gashi høsten 1955 medlem av salesianerordenen, og gikk i fire år på almenfaglig gymnasium i Rijeka. Deretter studerte han teologi i Zagreb.
Prest
Han ble presteviet den 29. juni 1969. Frem til 1992 var Gashi sogneprest i Priština og i Pešter. Fra juli 1992 underviste han ved det kateketiske institutt i Shkodra i Albania, og arbeidet samtidig som sogneprest.
Erkebiskop
Pave Johannes Paul II utnevnte ham den 27. juni 1998 til erkebiskop av Bar. Han ble bispeviet av kardinalprefekten for Kongregasjonen for folkenes evangelisering, Jozef Tomko, den 19. september samme år; medkonsekrerernde var den apostoliske nuntius til Jugoslavia, erkebiskop Santos Abril y Castelló, og hans forgjenger i embetet, erkebiskop Petar Perkolić.
H.K.H. Kronprinsens gullmedalje
Den første medaljen ble laget av svensken Pehr Henrik Lundgren (1824–1855) og har innskriften «Juveni Optimae Spei» (håpefull ungdom) og viser en krans med nøkleblomster (latinsk primula, «den første»). Medaljer til unge håpefulle, altså. Samme symbolikken fortsetter på de to tyske medaljene som ble gravert i 1874.
Cannabis (rusmiddel)
Den politiske utviklingen i Norge
I desember 2017 varslet et flertall på Stortinget at rusmiddelbruk ikke lenger skal straffes. Den 23. mars 2018 oppnevnte regjeringen et utvalg som skal forberede reformen.
Zef Gashi
Episkopalgenealogi
Hans episkopalgenealogi er:
Cannabis (rusmiddel)
Den politiske utviklingen i Norge
Rusreformutvalget avga den 19. desember 2019 sin utredning, NOU 2019: 26 Rusreform - fra straff til hjelp. Utvalget foreslo å avkriminalisere bruk av ulovlige rusmidler. Dem som ble tatt med en mengde som anses å være for personlig bruk, skulle kunne pålegges et tilbud om frivillig hjelp og oppfølging.
Regjeringen la frem sitt forslag til rusreform (basert på utvalgets forslag) 18. februar 2021. Forslaget ble ikke vedtatt, etter at Fremskrittspartiet, Arbeiderpartiet og Senterpartiet gikk mot forslaget da det skulle stemmes over i juni 2021. I desember 2021 varslet Høyre, Venstre, Rødt, MDG og SV omkamp, og at de vil fremme forslaget om rusreform på nytt i Stortinget.
I april 2022 vedtok Oslos bystyre å gjennomføre mest mulig av rusreformen Stortinget ikke vedtok.
Surströmming
Surströmming er en tradisjonell svensk rett. Det er sild som konserveres gjennom fermentering, altså en rakfisk. Den rensede fisken saltes, legges i åpne kar og gjærer ved at silda ved autolyse, det vil si gjennom egne enzymer, og sammen med bakterier danner sterkt luktende syrer som propansyre, smørsyre og eddiksyre fra enkle sukkerarter i fisken. Det dannes også hydrogensulfid. Silda legges etterpå ned på hermetikkbokser for å ettergjære. Surströmming er en svensk rett som i industriell skala først og fremst produseres ved Höga kusten.
Cannabis (rusmiddel)
Organisasjoner og foreninger
Mange av organisasjonene som ønsker å opprettholde forbudet er samlet i paraplyorganisasjonen Actis. Actis samler blant annet den tradisjonelle avholdsbevegelsen, Forbundet Mot Rusgift, Ungdom Mot Narkotika og Norsk Narkotikapolitiforening, som organiserer tjenestemenn som jobber mot narkotika. Actis har jobbet for en utvidelse av ordningen med narkotikaprogram med domstolskontroll og påtaleunnlatelse med vilkår om rusfrihet for ungdom.
Surströmming
Historikk
I Charles Emil Hagdahls Kok-Konsten fra 1896 står det:
Cannabis (rusmiddel)
Organisasjoner og foreninger
Flere av organisasjonene som ønsker reform av rusmiddelpolitikken er samlet i paraplyorganisasjonen Preventio.
Surströmming
Historikk
Gjæring av mat er en svært gammel konserveringsmetode som har eksistert i tusener av år. Blant annet fantes det industriell produksjon av surnet fisk, garum, i romerriket. Surströmming er trolig en rett med svært gamle aner, men konserveringsmetoden ble muligens først vanlig i Sverige på 1500-tallet da saltmangel oppstod på grunn av kong Gustav Vasas krigføring. Man saltet da silda med mindre salt enn vanlig. Om denne praksisen skyldtes kjennskap til syrnet fisk fra før eller om oppdagelsen av konserveringseffekten var en tilfeldighet er omdiskutert. Konserveringsmetoden med den lange holdbarheten er en forklaring til at surströmmingen sammen med ertesuppe ble klassisk mat innen det militære. Fet fisk som laks, ørret, mort, karpe, røye, hai og skate, er andre eksempler på fisk som rundt om i verden har blitt konservert, eller lokalt fremdeles konserveres på denne måten. Det som i dag kalles gravlaks var nok opprinnelig en mer surströmmingslignende rett. I Norge kalles fisk som har blitt konserverert ved fermentering rakfisk (fra norrønt rakr – bløt) og i norske kilder forekommer denne benevnelsen så tidlig som i 1348.
På grunn av at surströmming i dag inneholder høyere mengder av dioksin og PCB enn de tillatte grenseverdiene for fisk innen EU har Sverige hatt unntak fra disse reglene. Et tidsbegrenset unntak gjaldt fra 2002 til 2011, men fra 1. januar 2012 er unntaket for sild og visse andre fiskeslag fisket i Østersjøen permanent.
Cannabis (rusmiddel)
Organisasjoner og foreninger
Norsk organisasjon for reform av marihuanalovgivningen (Normal) jobber for avkriminalisering samt legalisering og regulering av cannabis som rusmiddel, og arrangerte i 1999 den første marihuanamarsjen, en demonstrasjon for legalisering. Organisasjonen mener at cannabisbrukere har krav på å slippe å kriminaliseres og at de som får problemer med cannabis har krav på frivillig hjelp. Folkeaksjonen lovlige utsalgssteder for hasj og marihuana ble startet i 2009. Folkeaksjonen krever at forbudet mot bruk og besittelse til eget bruk av cannabis skal fjernes, og at hasj og marihuana skal selges i et regulert marked med lovlige utsalgssteder, aldersgrense, avgifter og kvalitetssikring, lignende vinmonopolordningen. Foreningen for human narkotikapolitikk og dens leder Arild Knutsen støtter også regulering av cannabis.
Surströmming
Produksjon og omsetning
Surströmmingsproduksjonen har sitt senter omkring Höga kusten, men surströmming lages langs hele Norrlandskysten fra Hästskär i Norra Uppland til Kalix i nord, ofte i små familieforetak i fiskeværene. Den selges og konsumeres dog i hele landet.
Cannabis (rusmiddel)
USA
Støtten for legalisering har vært stigende siden midten av 1990-årene, og 68 % av alle amerikanere støttet ifølge en Gallup-undersøkelse i november 2021 en legalisering av rusmiddelet. I 2012 vedtok delstatene Washington og Colorado gjennom hver sin folkeavstemning å legalisere bruk av cannabis for personer over 21 år, og å regulere produksjon og salg av cannabisprodukter gjennom statlig lisensierte bedrifter. Dette er første gang delstater har legalisert cannabis etter at FNs narkotikakonvensjon ble vedtatt i 1961. Washington og Colorado brøt dermed både med amerikansk føderal lovgivning og internasjonale avtaler. Senere har Oregon, Alaska, California, Connecticut, Massachusetts, Nevada, Maine, Michigan, Vermont, Virginia, Arizona, Illnois, Montana, New Jersey, New Mexico, New York og Washington, D.C. fulgt etter, selv om kongressen har blokkert omsetning i Washington, D.C.   Det pågår en rettstvist om legalisering av cannabis i Sør-Dakota, etter et grunnlovstillegg som skulle lovliggjøre rusmiddelet ble kjent ugyldig av en dommer i delstaten i februar 2021.
Alaska er den første staten som skal tillate cannabiscaféer. Besittelse til eget bruk er også blitt nedkriminalisert i en rekke stater. Tidligere president Barack Obama har uttrykt støtte til delstatenes legalisering.
Surströmming
Bruk
Surströmming lukter svært kraftig og smaken er salt. En måte å spise surströmming er i en såkalt klämma. En klämma kan lages av to like store smurte biter av hardt tunnbröd med skivet eller most mandelpotet som har blitt kokt med skallet på, og finfordelt surströmming mellom som «kläms ihop» til en slags stor sandwich som spises med hendene. En klämma kan også lages av mykt tunnbröd, og kalles da noen ganger for stut, der ingrediensene rulles sammen i brødet. Andre tilbehør som har blitt vanlig i den senere tid, spesielt i de sørlige delene av Sverige, er rå eller smørstekt gul løk eller rå rødløk, prim, rømme og noen ganger kan til og med tomat og dill forekomme.
Vanlig drikke til surströmming er øl og snaps, men også most, svagdricka eller melk. Siden syrene som gir surströmmingen dens lukt er fettløslige, tar fettrike matvarer, som for eksempel smør, som kommer i kontakt med lukten, til seg smak.
Cannabis (rusmiddel)
USA
Representantenes hus vedok i desember 2020 å avkriminalisere cannabis på føderalt nivå og samtidig fjerne tidligere rulleblad for cannabisforbrytelser.
Canada
Canada legaliserte cannabis 17. oktober 2018. Samme dag varslet myndighetene at de vil introdusere lovgivning som gjør det enklere for kanadere som er dømt for besittelse av små mengder cannabis å få innvilget benådning. Hensikten er å begrense tilgangen for unge, redusere finansieringen av organisert kriminalitet og skattelegge rusmidlet. I forkant av lovendringen fikk kanadiske helsemyndigheter utarbeidet en rapport med forslag til hvordan cannabis skulle reguleres, denne ble fremlagt i november 2016.
New Zealand
New Zealand sa ved folkeavstemning i 2020 knapt nei (50,7 %) til legalisering av cannabis.
Jamaica
Jamaica avkriminaliserte cannabis i februar 2015 og åpnet samtidig for bruk av stoffet i religiøse sammenhenger og for medisinsk marihuana. Mindre cannabisforbrytelser blir nå automatisk fjernet fra vandelen for de som tidligere er bøtelagt. Jamaicas regelverk for medisinsk cannabis er i praksis så fritt at alle voksne kan få utskrevet medisinsk marihuana.
Sør-Afrika
Sør-Afrika avkriminaliserte cannabis i september 2018, etter en høyesterettsavgjørelse. Retten ga samtidig regjeringen en instruks om å forandre landets lovgivning slik at den samsvarer med rettsavgjørelsen.
Europa
I Europa selges cannabis over disk i Nederland i såkalte coffeeshops og i Spania gjennom private cannabisklubber. I Nederland har bruken vært tolerert siden 1970-årene, og utsalgsstedene må følge et sett med retningslinjer som blant annet forbyr salg til mindreårige. I Nederland skiller man mellom harde og myke stoffer, med det mål å holde markedene adskilt. I Nederland brukte 8,4 % av befolkningen cannabis i løpet av 2016.
Regjeringskoalisjonen i Luxembourg annonserte i november 2018 at den vil legalisere cannabis.
Likestillings-, forsknings- og innovasjonsdepartementet på Malta fremmet i oktober 2021 lovgivning som vil legalisere bruk av cannabis og cannabisklubber.
Den nye regjeringen i Tyskland har også planer om å legalisere cannabis (november 2021).
I Danmark har det foregått åpenlys omsetning av cannabis i Christiania siden 1971. Bystyret i København ønsket i 2013 en ordning med statlig regulert salg av rusmiddelet. Besittelse av cannabis til eget bruk var ikke straffbart i Danmark frem til 2004. I 2016 hadde Danmark en årlig forekomst av cannabisbruk på 6,4 %. 45 % av innbyggerne i Danmark mener cannabis bør være lovlig, ifølge en undersøkelse fra 2016. Lovgivningen er også relativt liberal i Tsjekkia, Sveits og Portugal. Sveits planlegger forsøk med lovlig cannabis gjennom apotek i 2022.
I forbindelse med den økende debatten omkring legalisering publiserte i 2015 Europeisk overvåkingssenter for narkotika og narkotikamisbruk (EMCDDA) en oversikt over modeller for lovlig tilgang på cannabis.
Sverige har en streng cannabispolitikk, blant annet med omfattende bruk av tvungen rustesting og en uttalt nullvisjon («et narkotikafritt samhälle»). All bruk defineres som «misbruk», noe som blant annet gjør seg gjeldende i oversettelser av EU-dokumenter til svensk, der «problembruk» forandres til «misbruk». Siden 1990-årene har Sverige, ifølge den svenske narkotikaforskeren Ted Goldberg, ansett EU og idéer om liberalisering som en trussel mot svensk rusmiddelpolitikk. Goldberg kritiserer narkotikabekjempelsen i Sverige for å bryte med grunnleggende demokratiske prinsipper, og blant kontrollskader nevner han brudd på individets integritet, retten til privatliv og selvbestemmelse, omvendt bevisbyrde, ulovlig husransakelse, brudd på personvernet, sensur av cannabisliberale meninger fra den offentlige debatten og overgrep mot mennesker i behandling. Sverige har lav bruk av cannabis sammenliknet med andre europeiske land, men som i resten av Norden er den økende.
I Frankrike finnes formaliserte begrensninger på ytringsfriheten, og det er forbudt å si noe positivt om cannabis, blant annet gjennom pressen, med mulighet for fem års fengsel og 75 tusen euro i bot som straff. Politiske aktivister har blitt dømt etter denne loven. Frankrike er blant landene som har størst forekomst av cannabisbruk i Europa (en årsprevalens på 11,1 % og livstidsprevalens på 41,4 % i 2016). Den tidligere franske innenriksministeren Daniel Vaillant har uttrykt et ønske om en kontrollert legalisering. Den nasjonale kommisjonen for menneskerettigheter i Frankrike foreslo i november 2016 både avkriminalisering av bruk og legalisering og regulering av salget av cannabis.
Midtøsten og Asia
Selv om flere av landene i Asia og Midtøsten har tradisjoner knyttet til cannabis, har mange en svært streng cannabispolitikk, med blant annet bruk av dødsstraff og internering av brukere. Siden 2012 har Human Rights Watch, Europakommisjonen og FN kritisert den inhumane behandlingen narkotikabrukere utsettes for i Asia. Amnesty har kritisert Norge for sin pengestøtte til narkotikabekjempelse i disse landene. I Midtøsten og Nord-Afrika regnes cannabis strafferettslig sammen med hardere stoffer og i flere land kan enkelt «joint» medføre fengselsstraff. De strenge lovene skriver seg fra fransk innflytelse på 1700-tallet og Napoleon forbød hasj i Egypt. Autoritære regimer har senere brukt bestemmelsene som middel til å kontrollere ungdommen, ifølge The Economist, og støtter seg på islamske lærde som finner støtte for forbudet i Koranen. Marokko og Libanon er store produsenter av cannabis og omfattende bruk kombinert med strenge lover har ført til fulle fengsler. I 2017 var 28 % av innsatte i Tunisia dømt for cannabisbruk.
Georgia, et land i Eurasia, avkriminaliserte bruk i juli 2018, etter en høyesterettsavgjørelse.
Internasjonalt
Det foregår for tiden en internasjonal diskusjon om forandringer i rusmiddelpolitikken, dette med bakgrunn i en økende skepsis til den amerikanske krigen mot narkotika. Tidligere statsledere og toppolitikere har dannet en kommisjon for å løfte debatten opp på et internasjonalt nivå, Global Commission on Drug Policy. Kommisjonen består i første rekke av medlemmer fra Sør-Amerika og Europa, og mener at den nåværende rusmiddelpolitikken har store konsekvenser ved at den gir næring til kriminalitet og at man frasier seg muligheten til å regulere markedet og innføre skadereduserende tiltak.
I november 2015 var Norge vertskap for et internasjonalt seminar om regulering av cannabis. Norge ledet flere sesjoner i forberedelsesarbeidet til UNGASS 2016 i FNs narkotikakommisjon i Wien. Normal og Foreningen for human narkotikapolitikk uttrykte misnøye med hvordan den norske delegasjonen har fremstilt norsk rusmiddelpolitikk i disse sesjonene og mangelen på inkludering av reformvennlige brukerorganisasjoner i arbeidet. Brukerorganisasjonene på rusfeltet hadde et felles opprop der de ba om å større inkludering i prosessene, som ble publisert i VG 12. februar 2016. Den 1. mars ga helseminister Bent Høie beskjed om at det var Actis som skulle representere norsk sivilsamfunn ved UNGASS. Høie tok på toppmøtet til orde for en slutt på dødsstraff for narkotikaforbrytelser, et økt fokus på menneskerettigheter i rusmiddelpolitikken og en mer åpen debatt. Året etter ble brukerorganisasjonene hørt av departementet i et dialogmøte (arrangert 23. februar 2017) der Ann Fordham, leder for de reformvennlige organisasjonene internasjonalt, holdt hovedinnlegg.
Piranhas (Goiás)
Piranhas er en kommune i delstaten Goiás i sentral-vestregionen av Brasil.
Arvika stasjon
Arvika stasjon er en jernbanestasjon på Värmlandsbanan i Arvika kommune i Sverige. Den blir betjent av SJ mellom Oslo og Stockholm, av Vy Tåg mellom Charlottenberg og Karlstad, og av svensk regionaltrafikk.
Forlengelsen fra Arvika i retning Karlstad ble satt i trafikk 19. juni 1871.
Trond Schea
Schea var sønn av en lastebileier på Oppsal. Selv ble han i 1948 maskinist hos Wilh. Wilhelmsen, før han tilbake i byen ble lastebilsjåfør. Han spilte fotball og bandy for Sagene IF og drev skihopp og vektløfting. Han ble oppdaget av Aage Bræin rundt 1961 da han kjørte Ford Anglia. Kontrakt med Ford Motorsport fikk han i 1964. Med Greger Strøm som motortrimmer, kjørte Schea etterhvert Ford Cortina i Lotus-utgave og dominerte isrally på Harestuvannet vinterstid og Bjerke Travbane foran 20 000 tilskuere. Andre biler var Ford Escort og Ford Mustang.
Schea vant norgesløpet i 1964, Kongelig Norsk Automobilklubs vinterrally 1965–66, Rally Sørlandet 1965, Finnskog vinterrally i 1965 og 1970 samt Norges Automobil-Forbunds høstløp i 1966. Med tilnavnet «The Flying Norwegian» ble han i England og Europa den dominerende Ford-kjører i Europa i 1969. Schea vant NM i bakkeløp og isbane 1971 og Rally-NM i 1971.
I ett tilfelle kjørte han ned bob-banen i Cortina d'Ampezzo. Schea kjørte også 24 timer i 187 km/t snitt, en rekord i utholdenhet for Autodromo Nazionale di Monza utenfor Milano. Schea deltok i konkurranser frem til 1997 og frem til 2005 stilte han opp i fremvisninger. Det var Schea som kjørte politibil i filmen Olsenbanden og Dynamitt-Harry i 1970, kjørte bil i filmen Norske byggeklosser i 1972 og i filmen Supermann 2 i 1980, som ble spilt inn på Finse.
Schea var bosatt i Drammen. I perioder var han aktiv i kommunepolitikken i Drammen.
Roman Dubovik
Han deltok i Vinter-OL for ungdom 2012 i Innsbruck i Østerrike hvor han tok sølv og 2.-plass på 2×500 m knepent foran japanske og i tillegg ble han nummer 6 på 1,500 meter.
Rathinda amor
Rathinda amor er en glansvinge som tilhører underfamilien stjertvinger (Theclinae).
Utseende
En ganske liten (vingespenn 25-30 millimeter), lysbrun stjertvinge, bakvingen med tre tynne stjerter. Oversiden er brun med en smal, hvit flekk på forvingen. Undersiden er brunhvit, spissen av forvingen kanelbrun, livlig mønstret med brune tverrbånd og flekker, bakvingen med et par små, svarte flekker ved bakhjørnet.
Levevis
Larven lever på busker og trær fra flere ulike familier.
Utbredelse
Arten er utbredt i India og Sri Lanka.
Systematisk inndeling
thumb|250px| Overside
Elektrisk resistans
Elektrisk resistans eller elektrisk motstand er et fysisk fenomen som uttrykker at det koster energi å transportere elektriske ladninger. Tallverdien for resistansen i en leder er definert som forholdet mellom den elektriske spenningen, målt i Volt, som ligger over lederen og den elektriske strømmen, målt i Ampere, som går gjennom den. Denne tallverdien er høyere jo mer energi det koster å transportere en gitt ladning per tidsenhet gjennom lederen, for eksempel et gitt antall elektroner per sekund. Ladning per tidsenehet er det samme som elektrisk strøm.
Formelsymbolet for resistans er R og SI-enheten er \Omega (Ohm). For metalliske ledere og for komponenten motstand (resistor) er dette forholdet en konstant, uavhengig av spenningens verdi. Men ved økende temperatur vil motstandsverdien oftest vanlivis bli litt større.
Fundamentale formler
Per definisjon er motstandsverdien R gitt av: Der verdien R for en komponent er en konstant for alle rimelige verdier av U, og når komponentens temperatur holdes konstant, kalles komponenten lineær eller Ohmsk, og den følger da Ohms lov.
Judo under Sommer-OL 1988 – 86 kg menn
86 kg for menn i judo under Sommer-OL 1988 i Seoul ble arrangert i september 1988 på Jangchung Arena.
Alioune Ndour
Alioune Ndour (født 21. oktober 1997) er en senegalesisk fotballspiller som spiller for den belgiske klubben.
Den 4. mars 2019 skrev han under en kontrakt med Sogndal ut 2021. Etter tre sesonger hos Sogndal gikk han foran 2021 sesongen til FK Haugesund. Det var en sesong hvor han stort sett har vært brukt som innbytter. Selv med begrenset spilletid har han 7 mål.
Elektrisk resistans
Fundamentale formler
Den inverse størrelsen til resistans kalles ledningsevne eller konduktans og er gitt av G måles i Siemens (S), men betegnelsen Mho er også i bruk, særlig i USA.
For mange ledere endrer verdien av R seg med det påtrykte spenningen U. Resulterende strøm I er da ikke proporsjonal med U. Slike ledere kalles ulinjære og de følger da ikke Ohms lov.
I et spenning-strøm-diagram med spenning som X-akse og strøm som Y-akse, representeres en linjær resistans av en rett linje som går gjennom origo. Et gitt spenningspåtrykk representeres som et punkt på denne linjen. En lav R-verdi som en kortslutning ses som en vertikal linje og en svært stor motstandsverdi, som i en isolator, ses som en horisontal linje. Der linjen er krum, er lederen ulinjær og hvis den ikke går gjennom origo kan komponenten levere energi. Enhver motstand må ligge plassert i en av de to kvadrantene som har samme fortegn for strøm og spenning, altså i kvadrantene 1 og 3. I disse kvadrantene forbrukes energi, som blir til varme. I de to andre kvadrantene avgir komponenten energi og er således ikke en motstand, og en teoretisk motstandsverdi ville da være negativ.
Resistivitet
Resistivitet (spesifikk motstand eller spesifikk resistans) er en materialegenskap. Denne er av betydning for for materialer som skal lede elektrisk strøm, som kraftledninger og motstander. Vanlig symbol for resistivitet er ρ, SI-enhet er Ohm-meter (Ωm). Resistivitet er definert som resistansen i et materialstykke med lengde 1 meter og tverrsnitt 1 m². Motstanden i lederen er gitt av
hvor
Temperaturavhengighet
Temperaturen har som regel innflytelse på resitiviteten. Motstandsverdien øker med stigende temperatur for de aller fleste stoffer. 20 grader celsius blir oftest brukt som referansetemperatur ved spesifikasjon av resitivitetens verdi. Matematisk beskrives resistansen som funksjon av temperaturen i et førsteordens system som:
hvor T er temperaturen målt i grader celsius og \alpha er første ordens temperaturkoeffisient (TCR) med dimensjonen "per grad" eller (°C)-1. \alpha kan være positiv eller negativ. Det finnes naturligvis stoffer som er utviklet for å ha ekstreme temperaturkoeffisienter. Komponenter laget av disse stoffene kan gruppere som
I tillegg finnes legeringer som oppviser nesten ingen temperaturavhengighet i motstanden. Et eksempel på en slik legering er konstantan. Konstantan er en legering av omtrent 55 % kopper og 45 % nikkel, av og til med noe mangan. Sammensetningen kan variere noe. Cirkaverdier er Kanthal er en FeCrAl-legering med liten temperaturkoeffisient.
Det første forsøk på å gi en mikroskopisk forklaring av elektrisk motstand ble gitt i Drude-modellen rundt 1900 like etter at elektronet var oppdaget. Den inneholder også en enkel forklaring på hvorfor motstanden øker med temperaturen.