cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
ʿAmr Mūsā
Mūsā gikk ut fra Universitetet i Kairo i 1957 med en grad innen rettsvitenskap. Etter å ha jobbet et år som jurist, begynte han i 1958 som diplomat i Egypts utenriksdepartement, der han skulle klatre helt til toppen. Blant annet var han i 1974–1977 rådgiver for utenriksminister Ismail Fahmi, i 1983–86 Egypts ambassadør til India, og i 1990–91 Egypts FN-ambassadør, før han i 1991 ble Egypts utenriksminister under president Hosni Mubarak.
Mūsā har prioritert å jobbe med å finne løsninger på Midtøstenkonflikten, fordi han mener den skaper grobunn for regional ekstremisme, og som utenriksminister var Mūsā populær både i Egypt og andre arabiske land for sin klare kritikk av Israels okkupasjon av Gaza og Vestbredden. En populær sang i Egypt i 2001 av den egyptiske croonsangeren Shaaban Abdel Rahim inkluderte tekstlinjen «Jeg hater Israel, men jeg elsker ʿAmr_Mūsā». Da Mūsā gikk av i 2001 etter ti års tjeneste, til fordel for en jobb som generalsekretær for den Den arabiske liga, ble det spekulert i om overgangen var et grep fra president Hosni Mubarak for å gjøre en potensiell politisk rival mindre synlig i den egyptiske offentligheten.
Da Mūsā stilte som uavhengig kandidat til presidentvalget i Egypt våren 2012, var hans tilknytning til tidligere president Mubarak en ulempe, men likevel ble han regnet som en av favorittene. Han endte opp med en oppslutning på 11 %. I september 2012 ble han leder for det nystartede Konferansepartiet.
Fathi Arafat
Fathi Arafat (født 11. januar 1933 i Jerusalem, død 1. desember 2004 i Kairo) var president i palestinernes Røde Halvmåne fra 1978 til 2001 og deretter ærespresident til 2004. Han var Yasir Arafats yngre bror.
Han var et fremstående medlem av Fatah, PLOs politiske gren, og en nær samarbeidspartner for sin bror Yasir. Mens han studerte medisin i Kairo på 1950-tallet hjalp han Yasir med å etablere en palestinsk studentforening som senere ga opphav til Al Fatah og PLO.
Gjennom sin lederstilling i Røde Halvmåne var han også fungerende helseminister for palestinske flyktninger som bor utenfor Gaza og Vestbredden. Fathi var utdannet lege ved universitetet i Kairo (Qasr el-Eini), og tok eksamen der i 1957. I 1998 ble han æresdoktor (Honorary Doctorate of Science) ved det Internasjonale universitetet i Sri Lanka.
Han døde av magekreft på sykehuset i Kairo der han selv var direktør. Han døde en måned etter broren og ble gravlagt i Kairo.
Silz vannkraftverk
Silz vannkraftverk er vannkraftverk som ligger i Tirol i Østerrike. Det har en total installert produksjonskapasitet på ca. 500 MW, og er et såkalt pumpekraftverk som nytter vann fra to reservoarer. Hovedvassdraget som utnyttes er den lille elva Finstertalbach. Anlegget stod ferdig utbygd i 1981.
Den internasjonale olympiske komité
Den internasjonale olympiske komité (offisielt navn (fransk): Comité international olympique; på norsk ofte forkortet IOK eller IOC) er en internasjonal organisasjon stiftet i 1894 etter forslag fra franskmannen Pierre de Coubertin og basert i Lausanne i Sveits. Organisasjonen administrerer De olympiske leker (OL), det vil si De olympiske sommerleker og De olympiske vinterleker. Organisasjonen eier de olympiske varemerkene og immaterielle rettigheter, og får sine midler gjennom salg og markedsføring av olympisk memorabilia, salg av medierettighetene til lekene samt av sponsorstøtte.
Den internasjonale olympiske komité avgjør arrangørby for OL, idrettslig program samt tid for lekene. Videre overvåker den gjennomføringen av dem i henhold til prinsipper og regler som er nedfelt i det olympiske charter. Egentlig var lekene kun for amatører. Senere har profesjonelle utøvere fått adgang i økende grad. Ingen utøver må imidlertid bære personlig reklame under OL.
Medlemmene av Den internasjonale olympiske komité blir vanligvis samlet til sesjon én gang hvert år. Der blir det valgt et arbeidsutvalg på 15 medlemmer, derav en president samt fire visepresidenter. Thomas Bach er president siden 2013.
Forskjellige saksområder blir behandlet i over 20 arbeidsgrupper, der også ikke-medlemmer medvirker.
Opprinnelig hadde Den internasjonale olympiske komité 14 medlemmer og skulle lede en olympisk bevegelse med det formål å jobbe for fredelig sameksistens mellom nasjonene gjennom å la ungdommer fra hele verden møtes i idrettskonkurranser. Som forbilde hadde en de antikke lekene i Hellas. De første moderne lekene ble arrangert i Athen i 1896. Siden 1924 har en også avholdt olympiske vinterleker.
IOK har i Norge møtt kritikk for å være et pampe- eller gubbevelde. Andre mener at IOK har gjennomført reformer siden 1990-tallet som gjør at organisasjonen har beveget seg bort fra dette stempelet. I analyser av nordmenns skepsis til OL i Oslo 2022, blir IOKs styresett trukket fram som en forklaring.
IOKs presidenter
IOK har hatt ni presidenter siden komitéen ble grunnlagt i 1894.
Vinter-OL for ungdom 2016
Vinter-OL for ungdom 2016 ble arrangert på Lillehammer, Hamar, Gjøvik, Øyer og Oslo fra 12. til 21. februar 2016. Det var de fjerde olympiske ungdomsleker og de andre vinterolympiske leker for ungdom. 1,100 utøvere i alderen 15 til 18 år fra 71 nasjoner deltok i 70 medaljeøvelser og et omfattende kultur- og utdanningsprogram. 212 000 publikummere så lekene.
Kulturdepartementet var sammen med Lillehammer kommune og Norges idrettsforbund og olympiske og paralympiske komité eiere av arrangementet. Organisasjonskomiteen Lillehammer Youth Olympic Games Organizing Comitee, forkortet LYOGOC, var ansvarlig for planleggingen og gjennomføringen av arrangementet.
Kulturfestivalen til lekene, Sjoggfest, foregikk samtidig med over 150 gratis foredrag, aktiviteter og konserter med både unge, lovende artister og internasjonale navn. Aurora Aksnes, Kvelertak, Lars Vaular, Lemaitre, Madcon, Matoma, Nico & Vinz, Sondre Justad, Miss Tati, Sonny Alven, Unge Ferrari og en rekke UKM-artister var blant artistene som spilte under lekene. Samuel Massie, Villmarksjenta og Eskil Rønningsbakken var noen av foredragsholderne.
IOC stilte ikke krav til en vertsby av Ungdoms-OL om å bygge nye anlegg eller ny infrastruktur. De oppfordret heller søkerbyene til å benytte eksisterende anlegg. Ingen nye idrettsanlegg ble bygget til Ungdoms-OL 2016, men en helt ny studentlandsby med 360 leiligheter sto klar høsten 2015. Disse leilighetene fungerte som deltakerlandsby eller Youth Olympic Village i arrangementsperioden, før de igjen vil bli benyttet som studentboliger. Før og etter Ungdoms-OL bodde det kun én person i hver leilighet, men under lekene bodde fire deltakere på hvert rom – som måler i overkant av 18 kvadratmeter. Studentboligene var et resultat av et samarbeid mellom IOC, Studentsamskipnaden i Oppland, Veidekke og USBL.
Lillehammer var den eneste søkerbyen til disse lekene da de andre mulige søkerbyene trakk sine midlertidige søknader. Den 7. desember 2011 ble Lillehammer offisielt tildelt lekene for Vinter-OL for ungdom i 2016. Lillehammer har tidligere arrangert Vinter-OL 1994.
Visjonen til Lillehammer 2016 var «Go Beyond. Create tomorrow» og verdiene var «Rå og Ydmyk. Leken og Målrettet».
I tillegg til idretten var det et fokus på kultur og læring. Alle utøverne fikk tilbudet om å delta i et «Learn & Share»-program som pågikk i hele arrangementsperioden. Her fikk utøverne lære fra tidligere forbilder, gå på matlagingskurs, lære om antidoping og mye mer. I kontrast til De olympiske leker bodde alle utøverne i utøverlandsbyen i hele arrangementsperioden.
Øvelser
Tall i parentes viser antall medaljeøvelser innenfor hver idrett.
Arendalsgata (Oslo)
Fra Uelands gate går den østover og passerer Kristiansands gate, Grimstadgata og Maridalsveien. Arendalsgata går forbi Sagene kirke som har gateadresse Dannevigsveien nummer 17 og Sagene kirkepark.
Ruters bussruter 20, 37 og 54 går gjennom gata og har to stopp på strekningen.
Arendalsgata er oppkalt etter byen Arendal i Aust-Agder fylke, og ligger i et strøk av Oslo med mange gater oppkalt etter norske byer.
I nummer 5-45 ligger en lang rekke arbeiderboliger som ble reist for Myrens Verksted i 1914 ved arkitektene Morgenstierne & Eide.
Sveriges Riksbanks pris i økonomisk vitenskap til minne om Alfred Nobel
Sveriges Riksbanks pris i økonomisk vitenskap til minne om Alfred Nobel er en pris som utdeles årlig for fremragende bidrag til faget økonomi. Prisen omtales ofte uformelt som «nobelprisen i økonomi» eller «Nobels minnepris i økonomi».
Prisen ble ikke etablert etter Alfred Nobels testament, men innstiftet ved Sveriges Riksbanks 300-årsjubileum i 1969. Vinnerne mottar et diplom og en gullmedalje fra den svenske monarken under den samme seremonien som nobelprisvinnerne i fysikk, kjemi, fysiologi/medisin og litteratur. Pengebeløpet som tildeles er også det samme som for nobelprisene. Prisvinnerne blir valgt ut av Kungliga Vetenskapsakademien som også velger ut nobelprisvinnerne i kjemi og fysikk.
Medalje
Prisen består av en medalje, et diplom og en pengesum. Medaljen er i gull (inntil 1979 i 23 karat, deretter i 18 karat) og er 66 mm i diameter. På adversen bærer medaljen Alfred Nobels venstrevendte portrett med korslagte overflødighetshorn under. Portrettet er annerledes enn i medaljene for nobelprisene. Motivet på advers er omgitt av omskriften «SVERIGES RIKSBANK TILL ALFRED NOBELS MINNE 1968». To overflødighetshorn er symbolet for Sveriges Riksbank. Reversen bærer en femtakket stjerne, nordstjernen, med stråler omgitt av tre åpne kroner og med en kongekrone over. Dette er merket for Kungliga Vetenskapsakademien, som velger ut prisvinneren. Motivet er omgitt av omskriften «KUNGLIGA VETENSKAPSAKADEMIN» i en bue i medaljens øvre halvdel. Medaljen er utformet av Gunvor Svensson Lundkvist i 1969.
Det finnes eksemplarer av medaljen i sølv og forgylt bronse, blant annet i museer og samlinger. For prisvinnernes familiemedlemmer lages det inntil fem medaljer i forgylt bronse. Medaljene ble først produsert av firmaet Sporrong, senere av det svenske Myntverket.
Vinnere av Sveriges Riksbanks pris i økonomisk vitenskap til minne om Alfred Nobel
Norske Ragnar Frisch fikk prisen første gang den ble utdelt. Senere er Trygve Haavelmo (1989) og Finn Kydland (2004) blitt tildelt prisen.
Debatt i Sverige rundt navngivelse
Hvorvidt Sveriges Riksbanks økonomipris kan omtales som en «nobelpris» har opp gjennom årene vært gjenstand for debatt. Prisen er ved flere tilfeller blitt kritisert, bl.a. av enkelte medlemmer av Nobel-familien, for ikke å være i Nobels ånd, sist i forbindelse med utdelingen i 2004. I 2001 krevde fire av Nobels slektninger (juristen Peter Nobel, språkprofessoren Anders Ahlqvist, medisinprofessoren Jophan Ahlqvist og juristen John Hylton, alle oldebarn av Ludvig Nobel) at prisen ikke skulle deles ut på Nobeldagen og at den ikke skulle omtales som en «nobelpris». Peter Nobel mente at «Alfred Nobel ville aldrig ha något Nobelpris i ekonomi». Da prisen ble innstiftet i 1968 var Alfred Nobels eneste gjenlevende niese, dr. Marta Nobel-Oleinikoff, imot prisen og skrev til Nobelstiftelsen at den «under inga omständigheter fick benämnas ett Nobelpris». Også i 1993 tok flere medlemmer av Nobel-familien kontakt med Nobelstiftelsen og forlangte at prisen ikke skulle deles ut samtidig med nobelprisene.
I et brev i 2001 understreket flere medlemmer av Nobel-familien at Alfred Nobel aldri nevnte noen økonomipris i sitt testamente i 1895 og skrev at økonomiprisen ikke gjenspeiler Nobels idealisme eller ånd. De skrev også at Nobel sterkt mislikte både forretningslivet og økonomi, og ba om at prisen ble omtalt i media og andre sammenhenger som Riksbank-prisen.
Kayfabe
Kayfabe er et uttrykk brukt i wrestlingsammenheng om en handling eller story-line som skal forestille å være virkelig. En wrestler som bryter kayfabe, kan sies å være det samme som en skuespiller som bryter sin rolle på kamera.
Uttrykkets opprinnelse kommer fra Pig Latin og ordet «akefay» som betyr falskt eller uekte.
Dory Funk
Dory Funk (født 4. mai 1919, død 3. juni 1973) var en amerikansk fribryter. Han er far til fribryterne Terry Funk og Dory Funk, Jr.
Karriere
Funk var Indiana HS State-mester i amatørbryting i tre år, samt Indiana State AAU-mester for et år.
Funk startet opp som profesjonell bryter i det sørvestlige USA etter å ha tjenestegjort for marinen under andre verdenskrig. I sin karriere wrestlet han stort sett i Texas og i de sentrale statene. Han er muligens mest kjent for å ha kommet opp med konseptet Texas death matches. Dory hadde ca. 250 death matches uten at han tapte en eneste en.
Ann-Christin Gjersøe
Ann-Christin Gjersøe (født 11. mai 1975) er en norsk forfatter som opprinnelig kommer fra Drammen, men som nå bor i Re i Vestfold. Hun har skrevet romanserien Livsarven, i alt 36 bøker. Serien ble utgitt av Cappelen Damm forlag i årene 2006–2012. I 2014 utkom hun med krimromanen Jernjomfruen på samme forlag.
Gjersøe er utdannet førskolelærer, men har arbeidet som forfatter siden 2004.
Karl Otto Hoff
Karl Otto Hoff (født 27. november 1930 i Oslo, død 7. april 1994) var en norsk jazzmusiker (slagverk) og bandleder.
Han medvirket i orkestre ledet av Rowland Greenberg, Mikkel Flagstad, Leiv Flisnes, Terje Kjær, Scott Lunde, Frank Ottersen, Sigurd Jansen, Lars Sandsgaard, samt Verden Rundt All Stars Band. I tillegg ble han på 1950-tallet jazzanmelder i Verdens Gang. Med Einar Schanke ledet han eget storband, i tillegg at Hoff ledet egne mindre ensembler utover 1950-tallet, det mest kjente var Karl Otto og hans hoff på 1960-tallet, blant annet Kongsberg Jazzfestival 1967 der de jammet med Roland Kirk. Han spilte over tyve år i Big Chief Jazzband, og på tampen i Eivin Sannes' gruppe «All Stars».
Den nordkinesiske slette
Den nordkinesiske slette (kinesisk: 华北平原, pinyin: Huáběi Píngyuán) er den største alluviale slette i Øst-Asia. Den er oppbygd av avsetninger særlig fra Guleelven. Den er avgrenset i nord av Yanfjellene og i vest av Taihangfjellene. I sør avløses den av Yangtzesletten. Fra nordøst til sørøst ligger den inntil bukten Bo Hai, høydedragene på Shandonghalvøya, og mot Gulehavet. Guleelven renner gjennom sletten og ut i Bo Hai.
Den sørlige delen av sletten omtales tradisjonelt som Kinas sentralslette (中原, Zhōngyuán), der den kinesiske sivilisasjons vugge stod.
Sletten dekker om lag 409.500 kvadratkilometer, det meste under 50 moh. Denne flate sletten med gulaktig jordsmonn er Kinas viktigste produksjonsområde for sorghum, hirse, mais og bomull. Det dyrkes også mye hvete, sesamfrø, peanøtter og tobakk her. Sletten er et av verdens tettest befolkede områder og har omtrent 400 millioner innbyggere. Vintrene er kalde, somrene varme, og høst og vår korte.
Beijing, som er Kinas hovedstad, ligger på den nordøstligste fliken av sletten sammen med havne- og industribyen Tianjin. Blant andre større byer kan nevnes Jinan, Shijiazhuang, Tangshan, Xuzhou und Zhengzhou.
Dagangfeltet i Tianjin og Shenglifeltet i det nordvestlige Shandong er store og viktige oljefelter.
En frykter at global oppvarming og økt bruk av kunstvanning vil føre til at området i fremtiden kommer til å rammes av ekstreme hetebølger. Kombinasjonen av sterk varme og høy luftfuktighet vil gjøre det umulig å arbeide utendørs om sommeren, noe som har stor betydning i dette området der de fleste er sysselsatt med jordbruk. I verste fall kan sletten mot slutten av århundret bli ubeboelig.
Maria Alexandrovna av Russland
Maria Alexandrovna av Russland (senere hertuginne av Edinburgh og hertuginne av Sachsen-Coburg-Gotha; født i Tsarskoje Selo i Russland, død 24. oktober 1920 i Zürich i Sveits) var datter av Aleksander II av Russland og keiserinne  Maria Aleksandrovna. Maria giftet seg med prins Alfred, hertug av Edinburgh, den andre sønnen til dronning Victoria av Storbritannia og prins Albert av Sachsen-Coburg-Gotha.
Hukou
Lignende registreringssystemer finnes også i Taiwan (også kalt Hukou) og i andre østasiatiske land:
Tidlig forhistorie
Familieregistre fantes det i Kina så tidlig som under Xiadynastiet (ca. 2100-1600 f.Kr.). I århundrene som fulgte ble systemet utviklet til å registrere familie- eller klangrupper og tjente til organisering av skattlegging, militærtjeneste og sosial kontroll.
Mek tinglag
Mek tinglag eller Meks tinglag var fra 1600-tallet og utover til tidlig på 1800-tallet den rettslige administrative enheten som dekket nåværende Averøy kommune og ytre deler av nåværende Eide kommune på Nordmøre. Tinglaget grenset til Gjemnes tinglag på Nordmøre i sør og øst. I sørvest grenset tinglaget til Vågøy åtting i Romsdal.
Hukou
Tidlig forhistorie
Ifølge Eksaminasjon av Hukou i Wenxian Tongkao fra 1317, var det en befolkningsminister under Zhoudynastiet ved navn Simin (司民), som hadde til oppgave å se til registreringen av fødsler, dødsfall, ut- og innflytting. I Zhouritene heter det at kopier av dokumentene ble oppbevart på tre forskjellige steder. Familiene ble organisert i baojiasystemet.
Mactan
Mactan er en øy i Filippinene, i provinsen Cebu. Den ligger knapt en kilometer utenfor den større øya Cebu. Mactan er delt i to administrative enheter hvorav den ene består av storparten av byen Lapu-Lapu City og den andre av kommunen Cordoba. Mactan International Airport, som betjener Cebu City og provinsen Cebu, er landets nest mest trafikkerte flyplass.
Hukou
Tidlig forhistorie
Guan Zhong, statsminister i staten Qi i det 7. århundre f. Kr., innførte forskjellig skatte- og militærtjenesteregimer fra område til område. Dessuten forbød han fri immigrasjon, emigrasjon og deling av familier - alt dette krevde tillatelse fra myndighetene.
Mactan
Øya er kjent for å ha vært det sted der Ferdinand Magellan falt i kamp mot den filippinske lederen Lapu-Lapu.
Hukou
Tidlig forhistorie
Xiao He, første kansler i Handynastiet, tilføyde kapittelet Hu som en an de ni grunnleggende lover under Han (九章律), der Hukou-systemet ble fastlagt som grunnlag for skattlegging og innkalling til soldattjeneste.
Hukou-systemet i Mao-eraen
I Mao Zedongs era (1949-1976) var bostedskontrollen og den tilknyttede tvangsmessige befolkningeimmobilitet et sentral element i myndighetens kontroll med befolkningen. Opphold på det registrerte bosted var forutsetning for ethvert lovlig erverv og tildeling av mat og andre nødvendighetsgoder.
Etter Mao
Etter Deng Xiaopings reformer ble det mulig for mange borgere å flytte uoffisielt til steder med bedre arbeidsmuligheter. Det førte til veldige immigrasjonsstrømmer til de økonomisk begunstigede kystregionene.
Det finnes (2012) formodentlig mellom 150 til 200 millioner kinesere som faktisk bor annetsteds enn deres hukou tilsier. Deres offisielle bånd til et hjemsted de forlengst har forlatt innebærer ofte vesentlige ulemper, og også for deres barns skolegang og adgang til gaokaoeksamenen. Barn får ikke hukou etter fødestedet, men etter der deres foreldre (eller en av foreldrene) har hukou.
Jordalkalimetall
Jordalkalimetall er en stoffgruppe som ligger i gruppe 2 i periodesystemet. De har 2 elektroner i sitt ytterste skall (elektroner i ytterste skall omtales ofte som valenselektroner), og har av denne grunn en tendens til å danne ioner med 2+ ladning. Jordalkalimetallene er reaktive, men allikevel mindre reaktive enn alkalimetallene (gruppe1). Siden de tilhører samme gruppe har de like kjemiske egenskaper.
Fink (pakkebehandlingssystem)
Fink er et prosjekt som lager et system som forenkler installasjon av UNIX-programmer til Mac OS X Det benytter Debian GNU/Linux sitt pakkebehandlingssystem APT og dpkg, samt sitt eget frontend-program.
Fylkesvei 2412
Fylkesvei 2412 går mellom Nordenga og Vang i Gjøvik.
Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 157 (Oppland).
Opprinnelig gikk veien mellom Skyberg og Vang, med en lengde på 14,7 km. Per mai 2022 har strekningen mellom Skyberg og Nordenga blitt kommunal veg.
The Bargain Store (sang)
«The Bargain Store» er en amerikansk sang, skrevet av Dolly Parton. Den var tittelsporet på hennes LP med samme navn fra 1975. «The Bargain Store» ble utgitt som den første singlen fra albumet i januar 1975. Den hadde betegnelsen RCA Victor PB-10164. Produsent var Bob Ferguson.
«The Bargain Store» var Partons femte nummer én-sang på den amerikanske countrylisten som soloartist.
En utslitt second-hand handelsvare fra et lavprisvarehus blir anvendt som en metafor på en kvinne, som er følelsesmessig ødelagt av et skjebnesvangert forhold.
Sangen ble imidlertid droppet fra spillekistene til flere countryradiostasjoner, da programledere feiltolket linjen «you can easily afford the price» som en dårlig skjult referanse til prostitusjon. Til tross for den begrensede spillingen på radio ble sangen ikke dessto mindre en større hit senvinteren 1975.
Norsk versjon
Gunnar Jørstad har skrevet en norsk tekst. På norsk heter den «Min ønskebrønn».
Kreft
Kreft er en fellesbetegnelse på sykdommer som skyldes ukontrollert cellevekst eller deling. I enkelte tilfeller vil en celle dele seg og/eller vokse unormalt, noe som til slutt fører til at det dannes en svulst eller tumor, en celleklump. Godartede (benigne) svulster stopper som regel å vokse etter en stund, mens ondartede (maligne) svulster fortsetter å vokse, og vil etter hvert gjøre alvorlig skade på vev og organer i nærheten. Maligne svulster kan utvikle seg til å bli livstruende da de skaper fysisk stress på andre organer og hindrer deres funksjoner. Kreftceller konkurrerer også med de friske cellene om næring og oksygen.
Man går ut fra at kreft skyldes både arveanlegg, alder og forskjellige miljøfaktorer, som f.eks. røyking og andre forurensende stoffer. Andre livsstilsfaktorer er diett, fysisk aktivitet og reproduktivt liv.
Etymologi
Ordet kreft kommer av det middelnedertyske ordet kreft, krevet, fra latin cancer, som igjen stammer fra gresk karkinos. Alle ordene har samme betydning: krepsdyr, krabbe. "Karkinos" ble først brukt av den greske legen Hippokrates, som regnes som legekunstens far, til å beskrive kreft da han mente svulster lignet på krabber. Hippokrates brukte også ordene "carcinos" og "carcinoma" for å beskrive kreft og det sistnevnte er i dag det engelske begrepet for en kreftkategori (nor.; karsinom).
Skader i DNA-et
Felles for alle kreftformer er at det oppstår en oppsamling av skade/endringer i arvestoffet (DNA-et). Disse endringene eller mutasjonene kan føre til dysregulering i cellens normale funksjoner. Siden kroppen er avhengig av at alle celler, som i fellesskap utgjør vev og organer, fungerer som de skal er de til vanlig svært kontrollert cellens indre og ytre miljø. Dersom nok skade på DNA-et skjer i cellen kan den imidlertid begynne å oppføre seg annerledes, for eksempel ved å dele seg flere ganger enn vanlig. Dersom denne syke cellen får mulighet til å vokse ukontrollert, uten å bli oppdaget av kroppens immunforsvar, kan det lede til utviklingen av en svulst av kreftceller.
Skade/endringer på DNA er vanlig og skjer ofte i en frisk kropp, men vanligvis klarer kroppen å reparere disse om det er nødvendig. Derfor må det oftest flere skader i arvestoffet til for at en normal celle utvikler seg til en kreftcelle. En oppsamling eller akkumulasjon av DNA-mutasjoner skjer over lang tid, noe som forklarer hvorfor det er høyere forekomst av krefttilfeller i land med høy gjennomsnittlig levealder. Over halvparten av krefttilfellene i Norge er diagnostisert i personer ≥ 70 år.
Spredning (metastase)
Kreften kan spre seg til andre steder i kroppen ved at løse kreftceller blir transportert rundt i kroppen med blodet og lymfesystemet. Disse cellene kan da slå seg til helt andre steder i kroppen og gi såkalte metastaser, dattersvulster. Dette gjelder imidlertid kun ondartede svulster, og en svulst blir ikke klassifisert som ondartet før den viser invaderende egenskaper.
Er benigne (godartede) svulster farlige?
Selv om benigne (godartede) svulster ikke sprer seg til andre organer er det viktig å tilføye at det kan skape mekanisk press på nærliggende organer. Om en godartet svulst utvikles i for eksempel hjernen kan presset være sterkt nok til å utgjøre en fare for pasienten.
Arv, miljø og livsstil
Iblant kan man arve DNA-endringer fra biologisk mor og far. Disse kan gjøre en genetisk disponert for å utvikle kreft. Et eksempel på arvelig og familiær kreft er arvelig brystkreft: det antas at mellom 5-10% av brystkrefttilfeller skyldes en arvelig mutasjon. BRCA1 og BRCA2 (uttalt "brakka") er to omtalte gener som enkelte kan ha medfødte mutasjoner i og som gir økt risiko for brystkreft. I Norge tilbys gentest for BRCA1 og BRCA2 til personer med sterk mistanke om arvelig risiko for brystkreft (ved at for eksempel flere i nær biologisk familie har hatt tilfeller av samme kreftform).
Når det gjelder miljø og livsstil har flere faktorer vist seg å spille en rolle i kreftutvikling og/eller -forebygging:
Epidemiologi
Ulike kreftformer har ulik forekomst i befolkningsgrupper rundt om i verden. I Nord-Europa og USA dominerer hudkreft, prostatakreft, lungekreft og brystkreft. I Japan derimot er både prostatakreft og brystkreft uvanlig, og i stedet er kreft i magesekken en svært vanlig kreftform. I mange utviklingsland er den vestlige verdens kreftformer uvanlige, noe som riktignok kan bero på lav gjennomsnittlig levealder og mangelfullt helsevesen som gjør at få diagnoser stilles. Av demografiske undersøkelser og genetiske studier er det fastslått at rundt 5 % av alle kreftformer er arvelige mens den store majoriteten er forårsaket av miljøfaktorer.
I Norge fikk 30 099 personer kreft i 2012, av disse var 16 491 menn og 13 608 kvinner. Prostatakreft er den hyppigste kreftformen blant menn – med 4 919 nye tilfeller i 2012. Brystkreft er den kreftformen som rammer flest kvinner – med 2 956 nye tilfeller i 2012. Kvinner og menn sett under ett, er tykk- og endetarmskreft den hyppigste kreftformen med 4 021 tilfeller fordelt på de to kjønn.
I perioden 2008–2012 fikk om lag 220 norske ungdommer i alderen 15 til 25 år kreft.
Symptomer og diagnose
Symptomene på en kreftsykdom varierer veldig med hvilken kreftsykdom det dreier seg om. Mange ganger kan diffuse, uspesifikke symptomer som trøtthet, forandrede blodprøveverdier eller vektnedgang være det første symptomet. I noen tilfeller er det første symptomet en følbar kul. Enkelte svulster kan gi symptomer gjennom å mekanisk komprimere andre vev eller organer. Hjernesvulster kan for eksempel gi symptom gjennom å komprimere omkringliggende, friskt hjernevev og føre til bortfall av ulike hjernefunksjoner, epileptiske anfall eller økt trykk i kraniet. Svulster i spiserøret eller som komprimerer spiserøret kan gi vansker med å svelge og svulster i gallegangen kan gi gulsott.
En del kreftformer gir symptomer ved å danne hormoner eller gjennom å på annet vis påvirke organismens grunnleggende, allmenne funksjoner. Det finnes et antall såkalte paraneoplastiske syndromer der en kreft gir symptom fra andre organer eller organsystemer som ikke umiddelbart lar seg forklare av kreftens plassering. Svulster kan også gi mer akutte symptomer ved for eksempel å begynne å blø. Om en kreftsykdom gjør vondt eller ikke i de innledende fasene beror på hvor den sitter. Svulster i smertefølsomt vev har en tendens til å gjøre vondt tidligere enn svulster i mindre smertefølsomt vev. Hjernesvulster kan riktignok begynne med hodepine selv om hjernen selv ikke er smertefølsom, avhengig av det økte trykket i kraniet og smertereseptorer i omkringliggende vev.
Kreftsykdommer brukte tidligere å innebære en sikker død, men takket være bedre behandlingsmetoder blir idag mange, statistisk sett, friske. Det finnes i dag effektive screeningmetoder for å finne mange former for kreft før sykdommen bryter ut for alvor, disse inkluderer mammografi for å finne brystkreft, celleprøver (PAP-smear) for å finne livmorhalskreft. Det finnes også en rekke definerte tumormarkører som gjør at forekomsten av en svulst kan påvises gjennom en enkel blodprøve, for eksempel PSA (prostataspesifikt antigen) for prostatakreft.
Behandling av kreft
De tre viktigste behandlingsmetodene er kirurgi, strålebehandling og kjemoterapi med cytostatika (cellegift), hvor kirurgi er den viktigste for enkeltvise solide svulster mens kjemoterapi er mest effektivt for leukemi og kreft som har spredt seg (metastase). Det er som regel viktig at sykdommen oppdages tidlig. En kreft som har utviklet seg så langt at den har utviklet metastaser i andre organer enn den opprinnelige svulsten er vanskelig å kurere.
I tillegg til metodene over kan hormonbehandling brukes for å behandle kreft organer som enten selv produserer hormoner eller er påvirket av dem. Kreft i prostata, eggstokker og brystkjertel er eksempler på kreftformer som ofte behandles med hormoner.
Immunterapi er en relativ ny behandlingsmetode - ettersom én av karakteristikkene kreftceller kan tilegne seg er å unngå immunforsvaret, som kan potensielt drepe kreftcellen, er det av stor interesse å kunne "aktivere" pasientens immunforsvar og gjenvinne immunovervåkningen. "Immunosurveillance" eller "immunovervåking" er termen for en av kroppens forsvarsmekanismer som går ut på immuncellers evne til å oppdage kreftceller som noe ukjent og farlig, for deretter å eliminere disse fra kroppen. Derfor er immunforsvaret til pasienten målet for behandlingen, i motsetning til andre behandlingsformer som fokuserer på selve tumoren/svulsten. Flere former for immunterapi er under utvikling, blant disse er: kreftvaksiner, CAR (eng. "chimeric antigen receptor"), sjekkpunkt-blokkader og terapeutiske antistoffer. Imens enkelte kreftformer viser god effekt av immunterapi finnes det kreftformer som ikke har noen effekt. Effekten avhenger også av den individuelle pasienten, da ikke alle får samme virkning av behandlingen.
Barn og kreft
Kreft er den andre hovedårsaken til dødsfall hos barn yngre enn 15 år, etter ulykker. Det kan være vanskelig å oppdage symptomer da disse kan være vage og kan variere sterkt avhengig av type svulst. For eksempel kan blåmerker være et tidlig symptom, men blåmerker er også svært normalt blant barn og unge med tanke på aktivitet og lek og trenger ikke å ha en underliggende årsak. Om forelder likevel gjenkjenner flere symptomer på kreft (som man kan lese mer om på Helsedirektoratets sider ) bør man allikevel vurdere å kontakte lege.
Ifølge Barnekreftforeningen er de vanligste kreftformene blant barn og unge :
Rundt 200 barn og unge (0-18 år) rammes hvert år av en kreftsykdom. I 2018 var antall nye tilfeller på 187, noe som utgjør mindre enn 0,5% av alle nye krefttilfeller i Norge. Prognosen til barn med kreft har bedret seg betraktelig, og per 2018 overlever mer enn 85% av barna 5 år eller mer. Totaloverlevelsen av barnekreft i Norge er ca. 85%.
Krefttyper
• Benmargskreft
• Benvevskreft
• Blodkreft (leukemi)
• Bløtvevskreft
• Brystkreft (cancer mammae)
• Bukspyttkjertelkreft
• Eggstokkreft (ovariecancer)
• Endetarmskreft (rectumcancer)
• Hjernesvulst
• Hudkreft
• Livmorhalskreft (cervixcancer)
• Lungekreft
• Lymfekreft (lymfom)
• Magekreft
• Nyrekreft
• Nevroendokrin kreft (NET-kreft)
• Prostatakreft
• Skjoldkjertelkreft
• Spiserørskreft (øsofaguscancer)
• Tarmkreft (coloncancer)
• Testikkelkreft (testiscancer, germinalcelletumores)
• Urinveiskreft
• Øyekreft
Advanced Packaging Tool
Advanced Packaging Tool (eller apt), er et pakkebehandlingssystem som brukes av Debian GNU/Linux og dens varianter. APT forenkler programvarebehandling (installering, sletting, oppgradering osv) ved å automatisere nedlasting, konfigurasjon og installasjon av programvare. Programvaren er en viktig komponent i Debian og er lisensiert under den åpene kildekodelisensen GNU GPL.
Eksempel på bruk
Når du har installert et Debian system kan man oppgradere systemet via kommandoen apt-get i Linux terminal. Først skriver man sudo for å fortelle datamaskinen at apt-get skal kunne skrive til hele filsystemet. Apt-get update oppdaterer så alle pakkeregisetrene som lagres lokalt på maskinen.
Apt-get upgrade henter så alle oppgraderingene som ikke er installert på maskinen og installerer dem. Man kan søke etter pakker med kommandoen apt-cache search, hvor søkeordet legges til på slutten av linjen.
Se også
RPM Package Manager
Russlands flagg
Russlands flagg er en trikolor med tre like horisontale felter. Hvitt på toppen, blått i midten, og rødt på bunnen.
Flagget ble brukt til sjøs av det russiske militæret fra ca. 1693 og ble innført som handelsflagg i 1705. Den 7. mai 1883 ble det også brukt på land, men ble først offisielt statsflagg i 1896.
Russlands orlogsflagg er hvitt med blått andreaskors.
Da bolsjevikene tok makten i 1917 ble Russland en sovjetrepublikk og fikk et rødt flagg med hammer og sigd og en blå vertikal stripe. 22. august 1991 ble igjen den hvit-blå-røde trikoloren Russlands flagg.
Farzad Bazoft
Farzad Bazoft (født 22. mai 1958, død 15. mars 1990) var en iransk-født journalist som bosatte seg i Storbritannia på midten av 1980-tallet.
Bazoft arbeidet som freelance-reporter for avisen The Observer. Han ble henrettet av irakiske myndigheter i 1990 etter å ha blitt dømt for spionasje til fordel for Israel mens han arbeidet i Irak. Bazoft flyttet til Storbritannia rundt 1985. Han skrev en rekke artikler om Midtøsten før han ble invitert av den irakiske regjeringen, i 1989, for å komme til Irak sammen med en rekke andre journalister for å rapportere om gjenoppbyggingen av Irak etter krigen mot Iran.
Bazoft ble arrestert da han var på flyplassen i Bagdad i september 1989, mens han ventet på flyet som skulle ta ham med tilbake til London. Han ble funnet med 34 fotografier av et område som var forbudt for uvedkommende i bagasjen, sammen med litt jord fra det nærmeste området rundt en fabrikk som produserte ballistiske missiler. Etter 6 uker i varetekt ved Abu Ghraib-fengselet og etter gjentatt tortur, ble Bazoft plassert foran TV-kameraer 1. november der han tilsto å være en hemmelig israelsk agent. Saddam Hussein uttalte seg til den britiske statsministeren Margaret Thatcher, og forsikret henne om at Bazoft ville få en rettferdig rettssak. Etter en rettssak bak lukkede dører som foregikk over en enkelt dag, og selv etter mangel på noen avgjørende bevis for hans skyld, ble Bazoft dømt til døden den 10. mars 1990. Internasjonale appeller om benådning for Bazoft hadde ingen effekt på de irakiske myndighetene.
Bazoft fikk ikke lov til å anke skyldspørsmålet eller straffeutmålingen, og ble henrettet ved henging klokken 06:30 den 15. mars 1990. Kroppen hans ble deretter plassert i en trekasse og sendt hjem til hans familie i Storbritannia. Umiddelbart etter denne henrettelsen ble den britiske ambassadøren beordret til å forlate Irak og alle besøk av ministerposter ble avlyst. Bazofs historie utløste et utbredt raseri i Vesten og bidro til internasjonal isolasjon av Saddams regime. Få måneder senere, 2. august 1990 invaderte Irak Kuwait, noe som utløste den første Gulfkrigen.
Kongens gate (Oslo)
Kongens gate (1-33, 2-24) er en gate i det sentrale Oslo. Den går fra Akershusstranda parallelt med Kirkegata forbi Bankplassen og krysser Rådhusgata, Tollbugata, Prinsens gate og Karl Johans gate til Stortorvet. Kongens gate fikk sitt navn 1624 av kong Christian IV og er ved siden av Akersgata den eneste gaten som har beholdt det opprinnelige gatenavnet fra byens anleggstid.
Kongens gate var en hovedgate i Christian IVs by, antagelig anlagt med omtrent samme trasé som den gamle adkomstveien til Akershus festning nordfra. Den førte til festningen fra Store Voldport i byvollen. Vollporten lå på det nåværende Stortorvet, rett nord for krysset med Karl Johans gate.
Gaten er representert i den norske utgaven av Monopol.
Washtenaw County
Washtenaw County er et fylke i den amerikanske delstaten Michigan. Det ligger sørøst på den sørlige halvøya (Lower Peninsula) og grenser mot Livingston County i nord, Wayne County i øst, Jackson County i vest, Monroe County i sørøst, Lenawee County i sørvest, Oakland County i nordøst og mot Ingham County i nordvest.
Washtenaw Countys totale areal er 1 871 km² hvorav 33 km² er vann. I 2000 hadde fylket 322 895 innbyggere og administrasjonssenteret ligger i byen Ann Arbor.
Fylket ble grunnlagt i 1826 av land fra fylkene Wayne og Oakland County og har fått sitt navn etter det indianske ordet O-wash-ten-nong.
Stasjon Z
Stasjon Z (tysk: Station Z) var under andre verdenskrig navnet på retterstedet i Sachsenhausen konsentrasjonsleir. Anlegget ble benyttet til massehenrettelser, men var også reserverettersted for Berlin.
Antall ofre
Hvor mange som ble drept ved stasjon Z er ukjent, siden mennesker som ble sendt direkte til henrettelse ikke ble innregistrert i leiren. De antatte dødstallene for hele Sachenhausen, konsentrasjonsleir, inkludert stasjon Z, varierer fra 30 000 til 100 000. Dette inkluderer også dødsfall på grunn av sult, sykdom, skader, mishandling og medisinske eksperimenter. Ifølge leirkommandant Anton Kaindls forklaring for et sovjetisk militærtribunal i 1947 ble det i hans tid «tilintetgjort» 42 000 mennesker i hele Sachenhausen, hvorav 18 000 i selve hovedleiren. Dersom disse tallene er riktige, ligger antallet drap ved stasjon Z et sted mellom 20 000 og 25 000.
Historie
Byggingen av stasjon Z startet i januar 1942 som en utvidelse av Industriehof, konsentrasjonsleiren Sachenhausens industripark hvor fanger utførte slavearbeide i forskjellig småindustri.
Industriehof hadde allerede fra 1940 vært åsted for sporadiske massehenrettelser ved skyting. Høsten 1941 ble en brakke ombygget som «nakkeskuddanlegg» med tre portable krematorieovner tilknyttet. Fanger ble sendt inn til en simulert legeundersøkelse. Når høyden skulle måles ved et målestativ satt opp mot en vegg, ble de gjennom en skjult åpning skutt i nakken av en SS-mann med pistol i et tilstøtende rom. 14 500 sovjetiske krigsfanger ble fra september dette året henrettet her. Hitler hadde personlig beordret at 18 000 skulle dø, men resten av kvoten ble fylt ved dødsfall på grunn av sult og sykdom. Stasjon Z ble bygget som en utvidelse av dette anlegget.
Henrettelsene ved stasjon Z ble i begynnelsen hovedsakelig utført ved hengning eller skyting i spesielle løpegraver. Anlegget hadde eget krematorium. Ved innvielsen den 28. mai 1942 ble flere høye embedsmenn fra Reichssicherheitshauptamt invitert til å bevitne skytingen av 96 jøder, som en demonstrasjon av anleggets effektivitet.
I løpet av 1942 ble det ved stasjon Z påbegynt bygging av et gasskammer i forbindelse med krematoriet. Opplysningene om når dette først ble tatt i bruk varierer, de fleste kildene oppgir mars 1943. Gasskammeret var lite etter nazistenes målestokk, med en grunnflate på 2,5 x 3,5 meter. Det var beregnet for drap på grupper på inntil 35 personer. Kammeret var innredet som en virkelig dusj, gassen ble ledet inn i kammeret gjennom seks dusjhoder.
Krematoriebygningen ved stasjon Z ble revet av østtyske myndigheter på 1950-tallet.
Polykrates-sagnet
Polykrates-sagnet eller Ringen i fisken er et vandresagn som er blitt fortalt mange steder i Norge. I kortform der det slik:
''En rik person kaster en gullring i havet og sier at det er like usannsynlig at han får denne ringen tilbake som at han skal bli fattig. Noen dager senere får han servert en fisk, og inne i fisken ligger ringen. Personen mister deretter rikdommen sin.''
Sagnet kalles Polykrates-sagnet fordi en liknende fortelling finnes om den greske tyrannen Polykrates fra Samos. Polykrates var alliert med den egyptiske farao Amasis II, og ifølge Herodot var Amasis redd for at Polykrates hadde for mye lykke med seg. Gudene kunne komme til å hevne seg på ham, og Amasis foreslo at Polykrates skulle kaste en av sine kjæreste eiendeler på havet for å formilde gudene. Polykrates kastet da en gullring med diamanter på havet, men noen dager senere ble det fanget en fisk som inneholdt ringen. Amasis brøt da alliansen.
Likheten i disse to fortellingene betyr ikke nødvendigvis at sagnet er direkte inspirert av Herodots fortelling. I nordisk folkedikting finner vi mange tilfeller av motivfellesskap med antikke litteratur. Folkevisa Villemann og Magnhild har for eksempel motivet felles med det greske sagnet om Orfeus og Eurydike. Folklorister mener at dette godt kan være to likeverdige utforminger av et gammelt og utbredt fortellingsmotiv.
Viktor Jusjtsjenko
Viktor Andrijovitsj Jusjtsjenko (ukrainsk Віктор Андрійович Ющенко, født 23. februar 1954 i Khoruzjivka i Sumy oblast) er en ukrainsk politiker, tidligere statsminister i Ukraina, leder av den politiske koalisjonen Vårt Ukraina (Nasja Ukrajina) og president i Ukraina fra 2005 til 2010.
Biografi
Jusjtsjenko er økonom av utdannelse. Han jobbet tidligere ved de ukrainske kontorene til Sovjetunionens statsbank. I 1993 begynte han å jobbe i den nye ukrainske statsbanken, hvor han ble øverste sjef i 1997. Han var dermed en sentral person i dannelsen av Ukrainas nye nasjonalvaluta, Hryvnia, samt i etableringen av et reguleringssystem for kommersiell bankvirksomhet. Han har blitt beskyldt for å stjele betydelige beløp fra banken.
I desember 1999 ble Jusjtsjenko utpekt til statsminister av Ukrainas president Leonid Kutsjma. Han måtte gå fra stillingen i 2001, etter at det ble reist mistillitforslag mot ham på grunn av en konflikt med industriledere fra kull-gruver og naturgasselskaper.
Jusjtsjenko er gift med Katerina Jusjtsjenko-Chumatsjenko, dette er hans andre ekteskap. Hun er ukrainsk-amerikansk, født i Chicago, og jobbet tidligere i den amerikanske statsadministrasjonen.
Presidentvalget 2004
Etter at han måtte gå av som statsminister markerte Jusjtsjenko seg som en karismatisk politiker med høy tilslutning i de vestlige og sentrale deler av landet. Han blir tildels regnet som en vestlig orientert politiker, og tildels som en moderat ukrainsk nasjonalist som ønsker å gjennomføre en privatisering av den ukrainske økonomien.
De politiske motstanderne kritiserer ham for ubesluttsomhet og for å ha uklare politiske standpunkter. Tilhengerne hevder at dette viser Jusjtsjenkos vilje til forhandlinger, samarbeid og konsensus.
Jusjtsjenkos valgkamp var basert på direkte kontakt med velgerne, siden det statlig kontrollerte fjernsynet begrenset TV-omtalen av alle opposisjonskandidatene. Valgkampen var omstridt, bitter og tildels voldelig med beskyldninger om «skitne knep» fra begge sider. Sent i september 2004 ble Jusjtsjenko meget syk og fløyet i all hast til Rudolfinerhaus-klinikken i Wien for medisinsk behandling. Etter behandlingen fremsto han med et pløsete og arrete ansikt. I ettertid har det blitt påvist høye konsentrasjoner av dioksiner i blodet hans (1000 ganger høyere enn normalverdien) som legene menes skyldes forgiftning, «sannsynligvis inntatt oralt». Jusjtsjenko hevder at han ble forgiftet under en lunsj med lederen for Ukrainas sikkerhetstjeneste i september. I midten av desember ble de vitenskapelige analysene av Jusjtsjenkos blod offentliggjort, og de bekreftet at han hadde blitt forgiftet med TCDD (tetrachlorodibenzoparadioxin), den farligste av de kjente dioksinformene.
Til tross for forgiftningen var Jusjtsjenko i stand til å gjennomføre valgkampen. I første valgomgang fikk han 39,87 % av stemmene, mens hovedopponenten Viktor Janukovytsj fikk 39,32 %. Siden ingen av kandidatene fikk over 50 % av stemmene, ble det avholdt en andre valgomgang. I dette fikk Janukovytsj flest stemmer, og han ble også erklært som vinner av valget. På grunn av påstander om valgfusk bestemte Ukrainas høyesterett at det skulle holdes en tredje valgomgang den 26. desember 2004. Jusjtsjenko gikk seirende ut av denne valgomgangen og ble innsatt som president i Ukraina den 23. januar 2005. Denne seieren har blitt omtalt som oransjerevolusjonen.
Jusjtsjenkos viktigste samarbeidspartner under valgkampen var lederen for partiet Moderlandet, Julija Tymosjenko, som han utnevnte til statsminister da han ble president.
Presidentvalget 2010
Jusjtsjenko stilte som kandidat til presidentvalget i Ukraina i januar 2010, men ble slått ut i første valgomgang med bare 5,5 % av stemmene.
Kritikk
Jusjtsjenko har blitt kritisert for at han i 2010 tildelte tittelen «Helt av Ukraina» til Stepan Bandera, lederen for Organisasjonen av Ukrainske Nasjonalister (OUN), som samarbeidet med Nazi-Tyskland om kampen mot sovjetiske styrker og partisaner under andre verdenskrig.
Spyro the Dragon
Spyro the Dragon er et plattformspill som er utviklet av Insomniac Games for PlayStation. Spillet ble utgitt av Sony Computer Entertainment i 1998 og er det første i Spyro-serien. Spyro the Dragon er også lansert på PlayStation 3s nettverkstjeneste PlayStation Network.
Historien
Spillet handler om dragen Spyro og hans kamp mot antagonisten Gnasty Gnorc. Med seg har Spyro også øyenstikkeren Sparx til å hjelpe seg.
Bakgrunnshistorien i spillet er at fem dragefamilier bodde i hver sin drageverden. En dag brøt Gnorc reglene, og han ble etter hvert et såpass stort problem at han ble forvist til dragenes søppelplass. Gnorc begynte å eksperimentere med magi, og etter litt hadde han funnet en formel som kunne fange alle drager i krystall, og en formel som gjorde edelstener om til Gnorcs lojale soldater. Gnasty Gnorc brukte deretter disse to formlene for å gjøre om verden til sin egen.
Dragen Spyro ble ikke rammet av formelen, for han sløvet unna arbeidet han skulle gjøre.
Torill Thorstad Hauger
Hauger tok examen artium ved Hartvig Nissens skole, gikk deretter på Statens håndverks- og kunstindustriskole, og studerte etnologi, folkeminne og nordisk arkeologi ved Universitetet i Oslo
Hampshire (andre betydninger)
Hampshire kan vise til:
Torill Thorstad Hauger
I perioden 1970–1975 jobbet Hauger ved Oldsaksamlingen ved Historisk Museum i Oslo. Da arrangerte hun museets utstillinger om vikingtida, i tillegg til at hun drev med guiding av besøkende.
Den konfidensielle
Den konfidensielle – «DK» – var en av de illegale avisene som ble utgitt under den tyske okkupasjonen av Norge under andre verdenskrig. Avisen var en videreføring av Nyhetene i dag, senere Nyhetene i uken og atter senere For frihet og rett.
Zhongguancun
Zhongguancun (kinesisk: 中关村, pinyin: Zhōngguāncūn) er et subdistrikt som er blitt et teknologisk nøkkelområde i bydistriktet Haidian i Beijing. Det har fått tilnavnet «Kinas Silicon Valley».