cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Klimakonferansene i Sarpsborg
Klimakonferansene i Sarpsborg eller CC8 og CC9 (forkortelse for Climate Conference 08/09 (klimakonferanse 08/09)), er to konferanser avholdt på Hafslund hovedgård i Sarpsborg. Konferansene har fokus på klima og miljø. CC8 ble avholdt 5.–6. juni 2008, mens CC9 ble arrangert 4.–5. juni 2009. Arrangørene er Club de Madrid, Bellona og Hafslund ASA.
CC8
CC8 ble avholdt 5. (verdens miljødag) til 6. juni 2008. Den var en del av forhandlingene om en ny klimaavtale som skal erstatte Kyoto-avtalen. Forhandlingene avholdes generelt av FN, og ble startet ved klimatoppmøtet på Bali i 2007, og skal fullføres ved et nytt toppmøte i København i 2009. Konferansen samlet forskjellige internasjonale representanter fra ulike områder innen politikk (herav mange statsledere), klima, næringsliv, utdanning og andre organisasjoner, blant annet Ricardo Lagos, Gro Harlem Brundtland (begge spesialutsendinger for klimaendringer i FN), Lord Nicholas Stern, Göran Persson, Jennifer Mary Shipley og Kjell Magne Bondevik, samt flere representanter for Bellona, herunder lederen Frederic Hauge.
Konferansen avsluttet med en felles uttalelse fra de ulike deltakerne, utformet som et åpent brev til verdens ledere. Brevet besto av fem punkter: Teknologisk utvikling, forskning og investeringer, prioritering av lavkarbon teknologi, effektiv internasjonal pengebistand og nasjonale allianser i klimakampen.
Klimakonsert
Lørdag 7. juni ble det avholdt konsert med blant annet Madcon, Surferosa, Henning Kvitnes, Bertine Zetlitz, Ida Maria, deLillos'85, CC Cowboys og Kaizers Orchestra. Konferansierer var Thomas Numme og Harald Rønneberg.
Aleksandra Wozniak
Aleksandra Wozniak (født 7. september 1987) er en canadisk tennisspiller. Hun representerte landet sitt under Sommer-OL 2012 i London, der hun ble utslått i andre runde i singel.
Pollinering
Pollinering (bestøvning) er overføring av pollenkorn mellom blomstene på en eller flere planter, for at det skal kunne foregå en befruktning og frø kan dannes. Hos blomsterplantene overføres pollen fra åpne pollenknapper til arret. Hos nakenfrøede planter overføres pollen direkte til frøanlegget (mikropyle). Selv om blomsterplantenes organ for reproduksjon, blomsten, hos de fleste arter er tokjønnete er sjølpollinering ikke regelen. Mye av den utrolige variasjonen i form og farge hos blomstene, skyldes nettopp plantenes tilpasninger til krysspollinering.
Biotisk pollinering
Biotisk pollinering eller dyrepollinering betyr at pollenet transporteres av dyr. De fleste arter av blomsterplanter er tilpasset biotisk pollinering.
Blomsten kan ha spesielle utskillende organer, nektarier, som produserer sukker (sukrose, glukose og fruktose ) og aminosyrer i form av nektar og pollen, som derav blir en viktig næringskilde for dyra. Pollen har pollenkitt og en ytre struktur som gjør at de lett fester seg. Noen planter har sterkt spesialiserte artstro dyr som sørger for pollinering.
Insektpollinering
Insektpollinering (entomofili, gr. entomen – insekt) skjer der hvor blomstene er store og iøynefallende, har farget blomsterdekke med saftmerker og ofte zygomorfe blomster hvor insektet lett krabber inn.
Honningbier og humlers hårete kropper kan samle og holde opptil 15 000 pollenkorn. De flyr også fort og besøker mange blomster etter hverandre. Bier spiser pollen, men det blir nok igjen til å befrukte plantene.
Fuglepollinering
Fuglepollinering (ornithofili, gr. ornis – fugl; philein – å elske) er spesielt vanlig i tropene. Plantene har ofte store blomster med sterke farger, spesielt knallrød, som tiltrekker seg fugler som kolibrier og honningetere.
Baykatt
Baykatt (Catopuma badia) er et kattedyr. Den er stedegen for Borneo i Sørøst-Asia. Svært lite er kjent om arten, som første gang ble fotografert i vill tilstand i 1998. Og bare noen få mennesker har noen gang sett dette kattedyret i sitt naturlige habitat. Arten har 19 kromosompar.
Pollinering
Flaggermuspollinering
Flaggermuspollinering (chiropterofili, gr. cheir – hånd, pteron – ving) skjer hos planter som har hvite eller grønnlige blomster med muggen lukt; blomstene sitter utenfor løvverket enten på stammen (kauliflori) eller på lange blomsterstilker. Disse tiltrekker seg enkelte arter av flaggermus.
Andre dyr
Pollinering av andre pattedyr enn flaggermus forekommer også hos noen arter.
Abiotisk pollinering
Ved abiotisk pollinering transporteres pollenet av enten vind eller, sjeldnere, vann.
Vindpollinering
Vindpollinering (anemofili, gr. anemos – vind; philein – å elske) skjer der hvor blomsten er uanselig, åpent plassert, mangler duft og nektar og hvor lett pollen spres i store mengder. Dette skjer ofte tidlig om våren. Bartrær har pollen med luftsekker.
Vannpollinering
Pollinering kan også skje via vann (hygrofili) hvor blomstene er uanseelige uten skiltapparat. Hannblomstene kan også løsne og flyte på vannet f.eks. Vallisneria.
Whistler
Whistler kan sikte til:
Verdenscupen i alpint menn 2015/16 - Utfor / Lake Louise
Eksterne lenker
Offisiell resultatside
Halina Karnatsevitsj
Halina Karnatsevitsj (belarusisk Галіна Карнацэвіч, født 2. november 1969) er en belarusisk maratonløper. Hennes fremste prestasjon er tolvteplass på maraton under VM 2005 med tiden 2:27:14 timer, som også er personlig rekord.
I 2006 testet Karnatsevitsj positivt på stanozolol, og ble utestengt i to år.
MS «Sewol»
MS «Sewol» var en sørkoreansk ferge som kantret og gikk ned 17. april 2014. Forliset førte til at over 300 av de 476 som var ombord omkom, og den er et av de største i sørkoreansk historie.
Forliset
16. april 2014 kantret «Sewol» og sank 1,5 kilometer fra Donggeochado under en overfart fra Incheon til Jeju. 295 av de som var ombord ble funnet omkomne, mens ni ble savnet
Etter forliset viste det seg at det var en rekke feil og mangler ved skipet. Registreringen i det sørkoreanske skipsregistret bygde på forfalsket dokument. Skipet hadde en last på 1 157 tonn (i tillegg til 124 biler og 56 lastebiler) Dette var dobbelt så mye last som var tillatt.
Også rutinene ved skipet feilet under forliset. Mens passasjerene ble gitt redningvester fikk de ordre om å holde seg i sine lugarer mens skipet var i ferd med å synke. Størsteparten av mannskapet forlot skipet før det gikk ned. Kapteinen ble senere dømt til 36 år i fengsel for grov  tjenesteforsømmelse og førstemaskinisten til 30 i fengsel for drap. Også andre i mannskapet og rederen ble fengslet
Mange fergepassasjerer var elever ved en videregående skole utenfor Seoul. Tidlige meldinger fra lokale utdannelsesmyndigheter sa at alle elevene var blitt reddet, noe som var langt fra sannheten. Etter forliset ble både myndigheter og fergeselskapet beskyldt for den dårlige driften av skipet som først gjorde ulykken mulig og siden gjorde henne så dødelig  gjennom de dårlige rutinene. Den sørkoreanske statsministeren Jung Hong-won sa at han tok på seg ansvaret og ville gå av den 27. april. Lederen for det koreanske skipsregistret, Chon Young-Kee, trakk seg den 28. april,
Blant sørkoreananere ble det vanlig å uttrykke sorg, håp og støtte gjennom en gule sløyfe brukt på profilbilde på internett, klede eller på offentlige steder.
Conrad Nicolai Schwach
Conrad Nicolai Schwach (født 28. mars 1793 på kapellangarden Dusgård i Ringsaker, død 9. september 1860 i Skien) var en norsk jurist, forfatter og oversetter. Han var en produktiv dikter og er opphavet til blant annet sangen Mens Nordhavet bruser. I moderne tid har han fått status som kultforfatter på grunn av sin uvanlig åpenhjertige selvbiografi Erindringer af mit liv.
Virke
Schwach ble i 1820-årene regnet som en stor poet, og utgjorde sammen med Maurits Hansen (1794–1842) og Henrik Anker Bjerregaard (1792–1842) et litterært trekløver i den nye nasjonen Norge. Hans litterære anseelse sank imidlertid fort på 1830-tallet, da det ble stilt nye krav til kunstnerisk virke, og dikterne Welhaven og Wergeland kom til å dominere den litterære scene. Schwach utga andres diktning (Jens Zetlitz, Henrik Anker Bjerregaard, Henrik Wergeland, Maurits Hansen), han oversatte fra latin, tysk, engelsk og svensk, og skrev kulturhistoriske avhandlinger. Som jurist arbeidet Schwach i Christiania, Arendal, Trondheim og Skien. Han var bl.a. en tid dommer («assessor») i Trondheims stiftssoverrett og senere sorenskriver i Nedre Telemark med bosted i Skien.
Selvbiografi
Schwach er den første som på norsk skrev en oversikt over heraldikken (våpenskjoldene som fagfelt). På rundt 50 små boksider og med 6 plansjer skriver han nøkternt og konsentrert om bl.a. våpnenes historikk, systematikk, faglitteratur og terminologi. Han har også med noen norske eksempler: Hellig Olavs kors, Skiens byvåpen med ski, Videnskabsselskabets segl med en rose, Cort Adelers sverd med hode på spissen, Peter Wessel Tordenskiolds lynstråle, halvmånen i Monrads slektsvåpen, med flere.
I løpet av sine mange år i Trondheim 1830-49 ble Schwach sterkt opptatt av Nidarosdomen, som på den tid var helt forfallen. I 1838 utga han den første beskrivelsen av Nidarosdomen, i håp om å engasjere folket og ikke minst kongen, som var kronet i bygningen. Schwach skrev også en sang til Norges flagg som lenge ble regnet som uoffisiell nasjonalsang. Den het Mens Nordhavet bruser, og det gikk rykter om at den ble til mens Schwach - som da var bosatt i Arendal - satt på Norges første vannklosett, etablert i forbindelse med en bekk som rant ned bak Kalleviggården, og dermed ledet Schwachs tanker i maritim retning. Versene gir ikke uttrykk for noen uvilje eller bitterhet mot Danmark, tvert om:
Schwachs gate i Trondheim, Schwachs gate i Oslo samt Schwachs gate i Skien er oppkalt etter ham. Han ble begravet ved Solum kirke, hvor faren Immanuel hadde vært prest.
Hedemarken prosti
Hedemarken prosti (Hedemarken Provsti) var et tjenestedistrikt (prosti) opprinnelig i Oslo bispedømme, fra 1864 i det nye Hamar bispedømme i Den norske kirke og omfattet menighetene omkring Hamar i Hedmark.
Historikk
Det historiske Hedemarken prosti, Heiðmǫrk prófastdœmi, antas å gå tilbake til den katolske kirke i middelalderen og ha omfattet de samme kirkesognene som det senere Hedemarken prosti. På et tidspunkt, antakelig i forbindelse med reformasjonen inngikk prostiet i Hedemarken og Østerdalen prosti.
Prostiet ble (gjen)opprettet i 1759, ved reskript 12.10.1759, ved delingen av Hedemarken og Østerdalen prosti i Hedmark og Østerdalen prostier. Prostiet ble nedlagt 1. januar 1972 og menighetene inngikk i nye Hamar domprosti. I 2007 ble samtlige sokn i Ringsaker kommune tatt ut av domprostiet og lagt til det nyopprettede Ringsaker prosti.
Libanon under OL
Libanon deltok første gang i olympiske leker under Sommer-OL 1948 i London, og har siden deltatt i alle påfølgende sommerleker unntatt Sommer-OL 1956 i Melbourne som de boikottet i protest mot Storbritannia, Frankrike og Israels invasjon av Egypt i forbindelse med Suezkrisen samme år. De deltok første gang i vinterlekene under Vinter-OL 1948 i St. Moritz, og har deltatt i alle påfølgende vinterleker unntatt Vinter-OL 1994 på Lillehammer og Vinter-OL 1998 i Nagano.
Kjerringlia vindkraftverk
Kjerringlia vindkraftverk er et vindkraftverk som var planlagt på fjellet Kjerringlia i Gjemnes kommune og Nesset kommune i Møre og Romsdal.
Tiltakshaver var Eolus Vind Norge AS som er eid av Eolus Wind AS. NVE mottok melding om planene. I meldingen vart det opplyst om ti vindmøller med en høyde på inntil 180 meter.
Det var planlagt 7.8 km med tilførselsvei, 5 km interne veier og 11 km nettilknytning.
Georg Vs familieorden
Georg Vs familieorden (engelsk: Royal Family Order of King George V) er en britisk, kongelig familieorden tildelt første gang i 1911 av kong Georg V i forbindelse med hans kroning. Ordenen ble tildelt kvinnelige medlemmer av den britiske kongefamilien.
Ordenstegnet for Georg Vs familieorden har kongens portrett i en oval medaljong omgitt av diamanter og med en krone over. Kongens monogram prydet reversen.
Ordenstegnet er opphengt i en lys blå silkesløyfe.
Ordenen ble tildelt i fire størrelser. I 1. størrelse ble ordenen bare tildelt kongens mor, dronning Alexandra, og ektefelle, dronning Mary. Det ble foretatt 13 tildelinger av størrelse to, to av størrelse tre og seks av størrelse fire. Dronning Maud mottok Georg Vs familieorden i 2. størrelse.
Georg Vs familieorden avløste Edvard VIIs familieorden, som ble tildelt i kong Edvard VII. Den ble tildelt inntil Georg Vs død i 1936. Etterfølgeren kong Edvard VIII innstiftet ingen familieorden i sin korte regjeringstid.
22 (tall)
22 (tjueto, også skrevet toogtyve på riksmål) er det naturlige tallet som kommer etter 21 og kommer før 23.
The Omega Factor
The Omega Factor er en britisk science fiction- og dramaserie som gikk på BBC i 1979. Serien handlet om en hemmelig statlig organisasjon som etterforsket overnaturlige fenomener. Den ble skapt av Jack Gerson, og produsert av George Gallaccio.
Handling
En journalist Tom Crane (spilt av James Hazeldine) besitter psykiske krefter, noe som gjør at forskere blir interessert i ham. Forskerne tilhører Avdeling 7, en topp-hemmelig regjeringsorganisasjon som forsøker å undersøke paranormale fenomener og potensialet til det menneskelige sinn. Fenomener de ser nærmere på inkluderer blant annet hypnose, hjernevask, ekstrasensorisk persepsjon, telekinese, poltergeist-fenomener, opplevelser utenfor kroppen, og åndelig besittelse.
Tom Crane slutter seg til Avdeling 7, fordi han ønsker å få hevn over Edward Drexel (spilt av Cyril Luckham) en en korrupt påstått klarsynt, som var ansvarlig for dødsfallet til Cranes kone i en bilulykke. Crane begynner å mistenke en dødelig konspirasjon, fra en mystisk organisasjon kalt Omega som ønsker å ta kontroll over verden ved å bruke tankekontroll. Medlemmene av Avdeling 7 inkluderer fysiker Dr. Anne Reynolds (spilt av Louise Jameson) en tidligere venninne av Cranes kone. Samt den hemmelighetsfulle lederen for avdelingen, psykiater Dr Roy Martindale (spilt av John Carlisle)
Ancylosternus
Ancylosternus er en slekt av biller som tilhører den artsrike underfamilien Cerambycinae i familien trebukker (Cerambycidae).
Utseende
Middelsstore, kraftige, blanke, gulbrune eller rødbrune til svarte trebukker. Antennene er kraftige, for det meste gulhvite og litt lengre enn kroppen. Pronotum er avrundet sekskantet, med en tann litt bak midten av hver sidekant. Dekkvingene er avsmalnende bakover, glatte og blanke.
Utbredelse
Slekten er vidt utbredt i Sør-Amerika.
Rutelaget Askøy-Bergen
Rutelaget Askøy–Bergen AS (A–B) ble stiftet i 1950. Selskapets hovedvirksomhet frem til Askøybroen ble åpnet i 1992, var lokal ferje- og busstrafikk mellom Askøy og Bergen. I tillegg drev selskapet ferjevirksomhet mellom Bergen og Stavanger, og i 5 år i Boknafjorden i Rogaland. Denne siste ruten ble overtatt av Boknafjorden Ferjeselskap i 1992. I dette selskapet var BNR 50%-eier fram til 31.12.01.
Tímea Babos
Tímea Babos (født 10. mai 1993) er en ungarsk tennisspiller. Hun representerte landet sitt under Sommer-OL 2012 i London, der hun ble utslått i andre runde i singel.
Oliver Geis
Under Sommer-OL 2020 i Tokyo som ble arrangert i 2021, ble han nummer 13 i 25 meter silhuettpistol.
Valg 2007
Valg 2007 kan vise til:
Burundi under VM i svømmesport 2013
Burundi deltok i VM i svømmesport 2013 i Barcelona i Spania fra 20. juli til 4. august 2013.
40px Svømming
3 svømmere fra Burundi var kvalifisert til mesterskapet:
Nyttingnes
Nyttingnes er ei bygd i Kinn kommune i Vestland. Nyttingnes kan lett sees fra RV5 på Bjørnset, midt mellom Florø og Eikefjord, når man vender seg sydover og fester øynene på de grønne gårdene på den andre siden av fjorden. Nyttingnes er et av de få bygdelagene i tidligere Flora kommune med full dekning av gatelys gjennom hele bygda (1,5 km), og av den grunn kan man fra Bjørnset tydelig se lysrekken på sydsiden av fjorden etter at mørket faller på.
Forhistorisk tid
Nyttingnes kan ha vært bebodd helt fra perioden da diabasgruva på Stakaldneset ved Sandvik ble drevet for ca. 8000 år siden (se Eksterne lenker nederst på siden). Området er trolig Norges eldste industrisamfunn.
I fjæra på Nyttingnes ligger store mengder diabasstein, som i alle fall må skrive seg fra en periode da materialet hadde verdi og ble utnyttet. Den relativt store ansamlingen akkurat i fjæra, kan tyde på en aktivitet med bearbeidelse av virket, eventuelt kan materialet ha blitt mellomlagret her før videre utskiping.
Der er funnet små redskaper av flint i jorda, noe som peker på tilstedeværelse av mennesker i steinalderen.
Middelalderen
Joleik nevner i Soga om Flora (1980) at "Nyktungha nes" under "jorder i Brandsøyna" hadde landskyld på 1300-tallet, og dette tyder på aktiv gårdsdrift.
På Skorpa (Nyttingnesholmen) og på fastlandet like innenfor ser man en rekke tidligere boplasser, kanskje så mye som 10. Noen av disse kan ha blitt etablert betydelig tidligere enn gjestgiveriet. Jordsmonnet er sparsomt akkurat her.
Joleik nevner forøvrig at bare en mann ved navn Jo er nevnt i skattelistene for 1520.
Gjestgiveri
På 1700-tallet ble det på Nyttingnesholmen etablert skysstasjon og gjestgiveri for reisende fra Eikefjord og Eikefjordsdalen. Konsesjonen ble formelt tildelt Abram Hallvardson Høyvik i 1738, men Joleik tilføyer at "Der hadde jamt vore et Priveligeret Strandsidder Stæd som eigaren svara Consumsion av".
På dette tidspunkt og 130 år fremover eksisterte enda ikke byen Florø. Reisende til nærmeste store handelssted Bergen, som var innom Nyttingnesholmen, kunne fortsette til neste skysstasjon ved Hellevika bare en knapp times seiltur sydover. Eller om det passet bedre, kunne de fortsette sydover til Sauesund og Korssund.
Gjestgiveren i Hellevika ved Stavang, Kristoffer Nibe, så potensialet til den nye skysstasjonen og hva konkurransen kunne komme til å bety for ham. Han satte seg av den grunn i mot konsesjonen, men greide ikke å hindre det nye etablissementet.
Gjestgiveriet på Nyttingnesholmen ble drevet i nær 100 år, og kunne i tillegg til nevnte funksjoner også tilby de fastboende lystige kvelder og publiv.
For lokalbefolkningen kom dette til å bety mer enn det man på forhånd kunne forespeile. Det er bemerkelsesverdig å se at mange av de sakene som ble reist i samme perioden faktisk hadde sitt opphav i aktiviteten ved vertshuset.
Gjestgivere:
I 1800 står Mass Jonasson fremdeles oppført som gjestgiver.
I omtrent samme periode lå de tre nærmeste vertshus i Hellevika ved (Stavang), i Furesund (nær Havrenes) og på Thingnes (i Vevring).
Kommunetilhørighet
Nyttingnes ble alt i utgangspunktet del av Kinn kommune, etablert i 1837. Florø, Bremanger, Bru og Eikefjord ble i tur og orden skilt ut som egne kommuner, men Nyttingnes ble værende i Kinn gjennom hele perioden frem til 1. januar 1964. Da ble bygda del av den nye Flora kommune. Fra 1. januar 2020 ble Flora slått sammen med Vågsøy til nye Kinn kommune.
Kommunikasjon
Alternativt til sjøveien kunne folk fra gammelt av gå skogsstien over til nabobygdene. Mellom Nyttingnes og Seljeset var den av rimelig god kvalitet, for det meste kjørbar med hest og slede. Fra Seljeset gikk god sti videre til Høyvik, Steinhovden, Holmesund, og for så vidt også til Eikefjord.
23 (tall)
23 (tjuetre, også skrevet treogtyve på riksmål) er det naturlige tallet som kommer etter 22 og kommer før 24. 23 er også et primtall, det neste primtallet er 29.
Nyttingnes
Kommunikasjon
Særlig sommerstid var stien en del brukt. I Holmesund var der lenge handel på bua til Karstein Olsen, så ikke rent sjelden dro folk dit for å gjøre nødvendige innkjøp enten til fots eller med færingen. I noen tilfeller gikk de til Skårane ved Seljeset og fikk lånt båt der.
Før 1977 var alt den vesentlige samferdsle likevel basert på sjøgående fartøy. Der var en flere århundre gammel tradisjon med å seile færing eller større båter. Dette var den mest bekvemme måte å forflytte seg på når man hadde fjorden så å si like utenfor stuedøra.
Fra 1911 fikk Nyttingnes stjernestopp på båtruta, og fra 1914 ble bygda fast stoppested. Hovedforbindelsen var Høydalsfjordruta fra og til Florø, med stoppestedene Florø, Stavang, Ausevik, Høydalane, Hopen, Holmesund, Nyttingnes og Sandvik. I perioder var også Fjellvik, Leversund, Barlindbotnen og Eikefjord lagt inn under samme rute.
Trauste fartøy som «Torsnes», «Blåfjell», «Florøy», «Atløy» og «Sendingen II» utførte den daglige servicen vannveien (unntatt søndager). Det var nesten høytidelig hver gang dampen la til kai på Nyttingnes.
Den første hurtiggående rutebåt var «Høydalsfjord».
Fra høsten 1977 ble de daglige båtrutene erstattet med bussruter fra og til Florø via Eikefjord. I en periode frem til 1990 beholdt man i tillegg hurtiggående båtrute en dag i uken.
Post
Fra gammelt av måtte innbyggerne på Nyttingnes selv hente sin post i Florø. Den 15. oktober 1914 ble det opprettet brevhus på Nyttingnes med Ole P. Nyttingnes som ulønnet styrer. Stillingen ble overtatt av Thor Kvalstad ved nyttår 1920. På denne tiden hadde Nyttingnes ingen kai, og posthentingen foregikk ved bording av rutebåten. Grunnet stor økning i postmengden, ble brevhuset oppgradert til poståpneri bare et halvt år senere. Thor Kvalstad ble dermed første poståpner i bygda (med 100 kr i årlig lønn). Da Thor Kvalstad døde 4. januar 1921, videreførte hans kone Marie Kvalstad (Marie A. Nyttingnes) stillingen på utmerket vis i nær 28 år. Hun fikk mellom annet bygd trekai slik at den slitsomme bordingen i all slags vær kunne avvikles. I en lang periode var det Johannes Nyttingnes som ekspederte båten ved kai, mens Marie tok seg av postdistribusjonen.
Etter at Marie gikk bort 10. desember 1948, ble det Sofus Underlid (f. 1923) som tok over som ny poståpner i bygda. Han ble den lengstsittende poståpner på Nyttingnes med 32 år i stillingen. Sofus Underlid hadde sitt kontor i første etasje, mens den daglige postdistribsjonen foregikk i et tilrettelagt rom i kjelleretasjen.
Før 1949 måtte innbyggerne i nabobygda Sandvik hente sin post på Nyttingnes, men fra 1. november 1949 fikk også denne bygda brevhus med Magnus Sandvik som styrer.
Rundt 1960 fikk Nyttingnes ved hjelp av sysselsettingsmidler og dugnadsinnsats fra hele bygda ei ny solid kai av betong.
Poståpneriet ble nedlagt 1. juni 1981. Siste stemplingsdato ble dermed 31. mai 1981.
Nyttingnes hadde postnummer: 6957 (dette nummeret har nå Hyllestad i Sogn overtatt). Ved nedleggelsen ble postadressen endret til 6940 Eikefjord, og posten ble kjørt ut fra postkontoret der.
Skole
Før krigen ble skolegang for barn fra Ålvora, Helgøy, Sandvik og Nyttingnes holdt i et privathus på Nyttingnes (Pergarden). I 1926 var leien for skolestuen 5 kr pr. skoleuke, i en tid da skoleåret var på 8 skoleuker hvert semester.
Her er noen eksempler på elevlister:
I 1954 stod nytt skolehus ferdig midt i bygda. Dette huset ble også sentrum for kurs, møter, fester og andre kulturelle aktiviteter, og er det fortsatt.
Tidlig på 1970-tallet ble skoledriften flyttet ut av bygda til Bjørnset. Senere ble skoletilbudet overført til Steinhovden krets.
Næringsliv
Etter andre verdenskrig var hovednæringen jordbruk og i noen grad kombinasjonen jordbruk og fiske. De samme brukerne drev gårdene fremover til pensjonsalder rundt 1990 (med litt variasjon). Generasjonsskiftet som fulgte betydde en dramatisk vending for jordbruksnæringen på Nyttingnes, men enda finnes innslag av noe som kan minne om den gamle glød og entusiasme. De fleste beboere er imidlertid nå arbeidstakere eller næringsdrivende i andre yrker.
Tradisjonelt drev alle bøndene med flere dyr. En gård kunne eksempelvis ha 5-6 melkekyr, 5 kalver, 2 okser, 40-80 sauer, 2 svin og 20 høns. I tillegg ble det dyrket og solgt frukt, bær, grønnsaker og poteter.
Frem til 1950-tallet ble det dyrket litt havre og bygg på gårdene for sikkerhets skyld. Den dag i dag står det enda en og annen treskemaskin fra den tiden henstuet innerst i et hjørne i de eldste driftsbygningene.
Den naturlige tømmerressurs på Nyttingnes har alltid medført en viss aktivitet for videreutvikling av dette virket, helt fra den gamle vanndrevne oppgangssaga nedenfor Nyttingnesvatnet, til de to enda eksisterende små private elektriske sagene. I en del år ble det drevet produksjon av europaller på Nyttingnes, om enn i noe begrenset produksjonsomfang.
Stølsdrift
Noen av gårdene på Nyttingnes førte sauene på fjellbeite sommerstid. Da der ikke ligger noe fjellareal under Nyttingnes beitemark, ble det etablert avtaler om fjellbeite med andre bygdelag, f.eks. med Svardalsbøndene. To av gårdene på Nyttingnes førte i en årrekke sauene sine med båt til Svardals-Osen. Derfra ble dyrene ført via Svardal til fjells. En av gårdene (bruk 5/19) hadde avtale om beiting ved Svardalsstølen, og den andre (bruk 1/19) i Håsteinen. Sistnevnte har uavbrutt fra 1897 og frem til i dag hatt sauer på fjellbeite dette området.
Et annet gårdsbruk fikk alt på 1800-tallet avtale om stølshus og stølsdrift på Haukåstølen. Denne stølsdriften ble holdt i hevd til 1930-tallet, og den dag i dag kan man se rester etter bygningen Mathias Nyttingnes oppførte.
Foreninger
Et relativt aktivt møte- og foreningsarbeid i tiden før 1970 synes nå ebbet ut, eller mer korrekt; er nå overført til å bli organisert fra og i Steinhovden grendahus.
Idrett
Nyttingnes hadde i perioden før og like etter krigen spredte samlinger med fotballtrening sammen med Sandvikgutta. Aktiviteten må vel nærmest betraktes som løkkefotball.
Særlig fra 1960 og utover kom skøyteløping i fokus. I 1960-åra ble det årlig arrangert nyttårsløp og Nyttingnesmesterskap på skøyter (distansene 500m, 1500m, 1000m og 3000m). De store resultatene kom aldri, men en får delvis skylde på utstyret. Likevel lar 2.45.0 på 1500m (15 årsklassen) seg høre i en periode da 2.20,0 var et stort resultat nasjonalt sett.
Julenissen
En del barn i Flora og lenger innover i Sunnfjord mener å ha hørt at det er et eller annet sted inni Nyttingnesskogene at Julenissen bor med familien sin. Både NRK Sogn og Fjordane og lokalavisa Firdaposten har bemerket dette, men inntil nå har ingen funnet ut hvor i skogene dette skulle være. Men som før nevnt strekker skogene seg langt innover åsene, og ingen vet nøyaktig hva som skjuler seg i de mest avsidesliggende områdene. Merkelig nok har barna på Nyttingnes og i tilgrensende bygdelag i liten grad vært opptatt av denne lokale nissen, men ser medieomtalen noe kuriøs.
Topografi
Nyttingnes er også vestre del av en landskapsformasjon som med litt godvilje kan kalles ei halvøy, der også bygdelagene Barlindbotnen, Hopen, Steinhovden, Holmesund, Høyvik, Seljeset og Sandvik er inkludert.
Et høydedrag omkranser så å si hele dyrkingsarealet både på vestsiden (Holten), sydsiden (Nyttingneshøgda og Liholten) og på østsiden (Kletten, også kalt Søre Sandvikfjell).
Det er ved Nyttingnes at Solheimsfjorden blir delt i to; Eikefjorden på nordsiden og Høydalsfjorden på sydsiden. Bygda Nyttingnes strekker seg østover til et sted mellom Sandvik og Nyttingnes på nordsiden og til Skårane på sydsiden.
Øyer og holmer
Nord for Nyttingnes kai ligger den 450m lange øya Skorpa, i noen sammenhenger også kalt Nyttingnesholmen. På 17- og 1800-tallet var området bebodd og et vertshus kunne tilby sine tjenester både for de tørste og for reisende folk. Øya sikrer særlig østre del av havneområdet (Inste sjøen) ly for vær og vind.
Køyna (også kalt Kjeøya) er en 310 m lang skogvokst holme ved Sagevikane på sørsida av Nyttingnes. Haneholmen (47 m) ligger på nordsida ved utløpet fra Nyttingnesvågen.
Topper
Nyttingnes har ikke noe fjell, men derimot en høyde på østsiden; Kletten (348 moh.). Kletten er et mye brukt turområde, og man kan nå toppen fra 3-4 ulike skogsveier og stier.
Såta (152 moh.) er en annen topp som ligger syd for Nyttingnes grend. Denne har også vært mye benyttet som turmål.
Ferskvann
Nedslagsfeltet på Nyttingnes er for lite til å danne en skikkelig elv. Men i eldre tider ble Nyttingnesvatnet demmet opp i vestenden. Det ekstra vannvolumet ble brukt til å aktivere ei oppgangssag og ei kornmølle ute på Saga, 200 m lenger nede.
Der er ørret i begge vann. På grunn av bunnforholdene er kvaliteten best i Nyttingnesvatnet. Siktedypet i Nyttingnesvatnet er over 10 m, mot bare ca. 4 m grunnet humuspartikler i Tjønna.
Strandsonen i begge vann er vakkert dekorert med nøkkeroser og takrør.
Elva fra Nyttingnesvatnet har en sjelden tett bestand av elvemusling, som én av fire elver i Sogn og Fjordane.
Badestrender
Den mest brukte badestranda er Skårafjæra. Denne er sommerstid samlingssted for mange solhungrige høydalsfjordinger. En del florøværinger kommer nå og da innover med båt, og det kan bli nokså livat når sola hever vanntemperaturen til rundt 25°C. Stranda har dessuten vært besøkt av tyskere, hollendere, amerikanere, italienere og folk fra Malaysia. Det ser ut til at alle liker seg i Skårafjæra.
På nordsiden ligger Nyttingnesfjæra, øst for kaia og buene. Denne er kanskje enda finere mht. bunnforhold, og på en stille dag overgår den Skårafjæra, i alle fall på ettermiddagen når sola står rett på. Imidlertid er eksponeringen av vind og bølger større, så her er nok færre helt perfekte dager på denne siden.
Gårdsnavn
Alle gårdene på Nyttingnes har egne navn; Bakken, Tunet, Pergarden, Ludvikgarden, Kvia og Opptun. Faktisk er det sånn at på hvert gårdsbruk er kulturarealet sammensatt av flere jordlapper, med hvert sitt spesifikke navn (eks.: Tuemyra, Pederstykket, Grønemyra, Sjøamyra, Lona, Karsteingjerdet, /Astragota/, Bergåkeren, /Krekjen/, /Ospåkren/). Dette var praktisk i den tiden jordbruket var oppskattet som det viktigste i hverdagen; man kunne enkelt og uten dikkedarier meddele hvor arbeidet skulle foregå den dagen.
Barskog
Området syd- og østover utgjør et fint skogsområde med svært god bonitet. Tømmerkvaliteten av furu er førsteklasses i hele dette skogsområdet som strekker seg sammenhengende helt øst til Barlindbotnen. Her finner man forøvrig mye relativt urørt og spennende natur.
Ved siden av furu er det plantet en det skogsholt med gran og litt lerk. Overalt vokser dessuten einer, som tidligere var et viktig virke for produksjon av gjerdepåler. Det er hovedsakelig bare i den østre delen av dette skogsområdet, ved Barlindbotnen, at det vokser barlind. Her ligger Sandvikbotn naturreservat (barlindskog) ved vestre enden av Jagedalsvatnet. Imidlertid finnes spredte eksemplar av dette bartreet helt vest ved grensen mot Nyttingnes.
Løvskog
Rundt selve bygda Nyttingnes, samt innenfor mindre holmer på gårdene, inntrer også løvskog. Denne består først og fremst av bjørk, gråor, svartor, osp, selje og rogn. Men i tillegg finner man andre mer varmekjære løvtrær som lind, eik, alm, bøk, hegg, trollhegg, svarthyll og relativt mye hassel.
Som tuntre har platanlønn hatt en sterk tradisjon i bygda, men også poppel, bøk, ask og alm er i noe mindre utstrekning brukt.
Særlig på sydsiden av Nyttingneshøgda, vestover mot Brandskletten, vokser mye kristtorn, både spredt og som små skogsholt. Dette området er nå vernet.
Planten benevnes imidlertid som beinved lokalt. Det er forøvrig et generelt trekk at så godt som alle steder i Norge der krisstorn faktisk vokser benevnes den lokalt som beinved, mens i områder der planten ikke vokser kalles den kristtorn.
Urter
Berggrunnen består i stor grad av glimmerskifer og grønnsten fra Kambro-Silurtiden, så jorda er relativt kalkrik. Av den grunn finner man en del kalkkrevende urter på Nyttingnes. Likevel er det mest interessanne og spesielle at her forekommer en del fjellplanter (fjellsmelle, fjellsyre, rødsildre, fjellmarikåpe, svarttopp, fjellkattefot) helt nede ved sjøen. Dette er spesielt, men ikke uvanlig på Vestlandet.
En liste over de mest vanlige urtevoksende planter på Nyttingnes ser slik ut:
Enfrøbladete
Tofrøbladete
Sjekk plantenes utseende her på sidene til Norsk Botanisk Forening
Pattedyr
Med relativt lite snø er Nyttingnes overvintringsområde for en mengde hjort. Dette er naturlig nok det hyppigst observerte ville dyret. Her følger en oversikt over de mest vanlige pattedyr på Nyttingnes:
Fugler
Følgende fugler er observert på Nyttingnes:
Jakt
Nyttingnes og Seljeset hjortevald har i 20 år vært sammenslått, men fra 2007 utgjør Nyttingesskogen et eget vald. Hver høst samler jegerne seg til den årlige jakta. I deler av jaktperioden har området vært utleiet.
I tillegg til hjortejakta drives en beskjeden fangst etter mår.
Fiske
Det har tradisjonelt vært drevet fiske som matauk for husstandene inntil dags dato. Før 1960 ble det dessuten drevet fiske som egen næring eller som tilleggsnæring.
De mest vanlige fiskeslagene i det tradisjonelle fisket på Nyttingnes er:
Videre har det vært drevet fangst etter krabbe (taskekrabbe) og hummer, særlig i perioden 1850-1960.
Bærplukking
Området har rike forekomster av blåbær og tyttebær, men ressursene blir nå i langt mindre grad enn før utnyttet. Tidligere ble det solgt villbær til forretninger i Florø og til private, men i dag beholder husstandene høsten selv.
En ressurs som aldri har vært utnyttet er tranebær.
Paralympiske sommerleker 1960
Paralympiske sommerleker 1960. Paralympics ble arrangert for første gang i 1960 i Roma i Italia. Lekene ble avviklet mellom 18. og 25. september. 400 utøvere fra 23 nasjoner deltok og det ble konkurrert i 57 øvelser.
Øvelser
Det ble konkurrert i åtte øvelser:
Markedsleninisme
Begrepet fanger opp kombinasjonen av stor grad av fri markedsøkonomi, innført siden Dèng Xiǎopíngs tid som statsleder, og en ettpartistat etter leninistiske prinsipper.
Leptolebias
Leptolebias er en gruppe killifisker som lever i Brasil. Det er små tropiske fisk som lever i ferskvann.
En studie fra 2008 indikerer at gruppen ikke er monofyletisk. Iktyologen Wilson Costa har beskrevet den nye slekten Notholebias og flyttet artene Leptolebias minimus, Leptolebias fractifasciatus og Leptolebias cruzi dit.
Leptolebias leitaoi har en usikker taksonomisk plassering da alle kjente preserverte eksemplarer har gått tapt og arten kan være utryddet.
Jean Quiquampoix
Jean Quiquampoix (født 1995) er en fransk skytter som konkurrerer i pistolskyting. Han har ingen større internasjonale meritter, men vant blant annet et verdenscupstevne i 2015. Han tok også junior-gull under VM i 2014.
Under Sommer-OL 2020 i Tokyo som ble arrangert i 2021, tok han gull i 25 meter silhuettpistol.
24 (tall)
24 (tjuefire, også skrevet fireogtyve på riksmål) er det naturlige tallet som kommer etter 23 og kommer før 25.
SI-prefikset for 1024 er yotta (Y), og for 10-24 yocto (y). Disse nummerne er de største og minste nummerne som har fått et SI-prefiks til dags dato.
VM i fotball for kvinner 1999 kvalifisering UEFA klasse B
Kvalifiseringen til klasse A i UEFA-kvalifiseringene i anledning av den europeiske delen av kvalifiseringen til VM i fotball for kvinner 1999 ble arrangert mellom 16. august 1997 og 11. oktober 1998. Ettersom dette var klasse B, kunne ingen av lagene kvalifisere seg til VM, men dersom de kvalifiserte seg til klasse A, kunne de være med på kvalifiseringen til EM i 2001.
Ettersom det var første gangen det ble spilt kvalifisering til VM, var det også første gang klasse B møttes til opprykkskamper. Tidligere hadde klasse B bare møttes i anledning kvalifiseringene til EM vært avgjørende.
Gruppe 5
Skottland vant på flere scorede mål.
Gruppe 7
Georgia trakk seg etter to kamper (0-11 mot Jugoslavia og 0-1 mot Tyrkia). Disse resultatene ble strøket.
Kvalifiseringsspill
England, Spania, Belgia og Sveits kom sist i sine grupper, og spilte kvalifiseringskamper mot de fire tabellvinnerne.
England fortsetter i klasse A.
Jugoslavia rykker opp til klasse A. Belgia rykker ned til klasse B.
Sveits fortsetter i klasse A.
Håkon Magnusson
Håkon Magnusson var navnet på flere norske konger:
Urszula Radwańska
Urszula Radwańska (født 7. desember 1990) er en polsk tennisspiller. Hun representerte landet sitt under Sommer-OL 2012 i London, der hun ble utslått i andre runde i singel.
Stortingsrepresentanters økonomiske goder
Stortingsrepresentanters økonomiske goder består av ulike godtgjørelser, dekninger av utgifter, pensjoner og serviceordninger. Stortingsrepresentanter er ombud (innehavere av verv), og mottar derfor ikke lønn som arbeidstagere. I stedet mottar de godtgjørelse og en rekke andre økonomiske rettigheter.
Godtgjørelsen og andre økonomiske rettigheter er hjemlet i, som trådte i kraft 1. januar 2017. Pensjon er hjemlet i.
Godtgjørelse
Stortingsrepresentanter mottar en fast godtgjørelse som blir vedtatt av Stortinget selv, etter innstilling fra Stortingets lønnskommisjon. Fra 1. mai 2023 er årlig fast godtgjørelse for stortingsrepresentantene 1,107,190 kroner pr. år.
Stortingspresidentens godtgjørelse er fra 1. mai 2023 1,945,077 kroner pr. år. Første visepresident har en tilleggsgodtgjørelse på 14 prosent, øvrige visepresidenter og komitéledere har en tilleggsgodtgjørelse på 7 prosent, regnet av den faste godtgjørelsen.
Fratredelsesytelse
Representant som ikke fortsetter etter nyvalg kan søke om å motta fratredelsesytelse tilsvarende den faste godtgjørelsen, i inntil tre måneder utover valgperioden.
Etterlønn
Stortingsrepresentanter som er arbeidssøkende eller tar utdannelse, kan søke om etterlønn i ytterligere ett år etter perioden de mottok fratredelsesytelse.
Feriegodtgjørelse
Stortingsrepresentanter som ikke fortsetter etter nyvalg, får utbetalt feriegodtgjørelse.
Permisjon med godtgjørelse
Stortingsrepresentanter kan få permisjon ved sykdom, i forbindelse med fødsel og omsorg, ved deltakelse på delegasjonsreiser eller ved fravær av lengre varighet enn fem dager. De beholder godtgjørelsen i inntil to uker. Under svangerskapspermisjon, omsorgspermisjon, fødselspermisjon, foreldrepermisjon og permisjon ved barns og barnepassers sykdom har stortingsrepresentanter rett til å beholde godtgjørelsen etter tilsvarende regler som for ansatte i staten.
Utgiftsdekning
Stortingsrepresentanter kan også få dekket nødvendige utgifter til flytting fra hjemsted til Oslo og flytting fra Oslo til hjemsted.
I tillegg dekkes stortingsrepresentantenes utgifter til telekommunikasjon fullt ut.
Medlemmene av presidentskapet, komitéledere og parlamentariske ledere får gratis avisabonnement på inntil tre aviser. Stortingsrepresentanter får også dekket avisers pluss-abonnement med inntil 15 000 kroner i året.
Serviceordninger
Stortinget eier 147 møblerte leiligheter i varierende størrelse som stilles gratis til disposisjon for stortingsrepresentanter som bor mer enn 40 km i kjøreavstand fra Stortingsbygningen.
Alle stortingsrepresentanter får mobilt kontor og nettbrett.
To privatsjåfører står klare for presidentskapet, og disponerer en liten bilpark med Audi og Mercedes. Bilene er utstyrt som utrykningskjøretøyer og har blålys. De kan brukes i offisielle sammenhenger, for eksempel når presidentskapet skal delta på ulike markeringer.
Padling under Sommer-OL 2008 – K-1 500 meter kvinner
Sprint K-1 500 meter – kvinner i Padling under Sommer-OL 2008 fant sted den 19. til 23. august 2008 på Shunyi Olympic Rowing-Canoeing Park i Beijing.
Stortingsrepresentanters økonomiske goder
Pensjon
Stortingsrepresentanter har siden 2012 en pensjonsordning basert på de samme prinsippene som alderspensjon i Folketrygden. Pensjonen opptjenes ved at det settes av en fastsatt prosentandel av godtgjørelsen til stortingsrepresentanten, og gis som et direkte tillegg til alderspensjonen fra Folketrygden. Pensjonsordningen gir pensjonsytelser ved alderdom og uførhet, samt pensjonsytelser til etterlatte.
Pius IX
Den salige Pius IX, født Giovanni Maria Mastai Ferretti, (født 13. mai 1792 i Senigallia i Kirkestaten, død 7. februar 1878 i Roma) var pave fra 1846 til sin død i 1878. Han ble pave etter valget 16. juni 1846 og han var det frem til han døde. Det betyr at han var pave i 31 år, lengre enn noen annen pave siden Apostelen Peter. Politisk ble paven først betraktet som liberal, men senere oppfattet som reaksjonær - begge deler å forstå etter datidens vurderingsmønstre -, men hans dype fromhet var det ingen tvil om.
Bakgrunn
Giovanni Maria Mastai-Ferretti var sønn av greve Girolamo Mastai-Ferretti og hans hustru Caterina Solazzi. Han ble utdannet ved piaristenes kollegium i Volterra og i Roma. Han ønsket å bli en del av den pavelige vaktstyrken i sin ungdom, men ble avvist da han hadde epilepsi. Han startet da i stedet teologistudier ved et romersk presteseminar.
Prest
Han ble presteordinert i april 1819 og arbeidet som rektor ved Tata Giovanni Institute i Roma før han ble sendt til Chile og Peru i 1823 og 1825 for å assistere den apostoliske nuntius, Msgr Giovanni Muzi, på hans første postering og reise til det etter-revolusjonære Sør-Amerika. Da han kom tilbake til Roma, ble han leder av sykehuset San Michele i Roma (1825–1827) og kannik ved Santa Maria in Via Lata.
Erkebiskop
Han ble erkebiskop av Spoleto allerede i 1827, da han var bare 35 år. Biskop Mastai-Ferretti var patriot og mislikte det østerrikske nærværet i Italia, og han brukte uttrykk som «denne italienske nasjon», og dermed ble han i vide kretser regnet som en tilhenger av Italias samling. Pave Gregor XVI anerkjente hans dyktighet, men stolte ikke på ham. Han erklærte at til og med Mastai-Ferrettis katter var liberalere.
Kardinal
På grunn av at Mastai-Ferretti følelsesmessig sympatiserte med de italienske nasjonale aspirasjonene, og på grunn av hans krav om forvaltningsreformer i Kirkestaten, ventet Gregor XVI helt til 1840 med å utnevne ham til kardinal. Den 14. desember 1840 ble han utnevnt til kardinalprest med titularkirke Santi Pietro e Marcellino. Paven hadde utnevnt ham in petto (i hemmelighet) allerede 23. desember 1839.
I 1843 ble det lagt et liberalt komplott for å kidnappe tre ledende kirkemenn, blant dem kardinal Mastai-Ferretti. Men det ble avslørt og slått ned av kardinalstatssekretær Luigi Lambruschini, og det endte med at syv ble henrettet og over femti ble dømt til slavearbeid på galeiene.
Pave
Da han ble valgt til pave, var det politiske klima temmelig urolig i de italienske områder. Pavevalget var preget av skarpe motsetninger mellom fløyene. Store forventninger ble av dem som fikk gjennom sin kandidat knyttet til hans pontifikat. Den andre mer konservative fløy hadde satset på kardinal Luigi Lambruschini, men vant ikke frem. De liberale hadde to de kunne tenke seg, Pasquale Tommaso Gizzi og den da 54 år gamle Mastai Ferretti. En fjerde papabile var kardinal Ludovico Micara, kardinalkollegiets dekanus, som hadde bred støtte i den romerske befolkning, men ikke fenget blant kardinalene.
Pius IX ble oppfattet som politisk liberal. Men begivenhetene to år etter at han ble pave, var skjellsettende. I 1848 utbrøt et opprør i Roma, hvorved Kirkestatens justisminister Pellegrino Rossi ble myrdet i all offentlighet. Paven ble nødsaget til å stenge seg inne på Quirinalet, som ble satt under beskytning, hvorved en av pavens prelater ble drept idet han stod ved et vindu. Med hjelp av bayerske og franske diplomater flyktet paven fra Quirinalet og Roma til Gaeta. Den 9. februar 1849 ble det utropt en demokratisk republikk i Roma. Med hjelp av Frankrike kunne paven slå ned den nyopprettede staten, og returnerte så til Roma i 1850. Hadde paven tidligere vært liberal, var han det ikke etter dette.
Pontifikatet etter dette ble på mange vis merket av en stadig kamp mot revolusjonære, mot Viktor Emanuel II, og mot andre antipapalister. Men det ble den nasjonalisme som Napoleon III plederte for som etterhvert la grunnen for at Victor Emanuel knuste Kirkestaten, og forente Italia; i 1870 gjorde Victor Emanuel Roma til hovedstad for kongeriket Italia. Pave Pius IX anerkjente aldri Italia; han erklærte statsdannelsen som ulovlig. Han etablerte seg da i Vatikanet, og kalte seg selv fangen i Vatikanet. (Først i 1929 ble konflikten mellom paven og staten Italia løst ved at Vatikanstaten ble opprettet.)
Pius IX sammenkalte Første Vatikankonsil i 1870 som proklamerte Ufeilbarlighetsdogmet. Han utgav i 1864 Syllabus, som bekjempet hva han kalte «den falske liberalismen», det vil si den religiøse, filosofiske og politiske.
Død, saligkåring
Pius IX er begravd i San Lorenzo fuori le mura. Kanoniseringsprosessen ble påbegynt i 1907, og han ble saligkåret i 2000 av pave Johannes Paul II.
Episkopalgenealogi
Hans episkopalgenealogi er:
Toten prosti
Toten prosti er et prosti i Hamar bispedømme. Gjøvik er prostesete.
Historikk
Toten prosti (med Land) og Valdres prosti ble opprettet i 1853 ved delingen av Toten og Valdres prosti, iflg. kgl.res. 30.11.1852.
Prestegjeld
Følgende prestegjeld har inngått i Toten prosti:
Curiofrea
Curiofrea er en slekt av biller som tilhører den artsrike underfamilien Lamiinae i familien trebukker (Cerambycidae). Slekten omfatter bare én kjent art.
Utseende
En nokså liten, gråbrunt-spraglete trebukk. Kroppsformen er forholdsvis bred. Antennene er litt lengre enn kroppen.
Levevis
Som de fleste andre trebukker borer larvene i ved.
Utbredelse
Arten er beskrevet fra Colombia.
Johan Christian Frøstrup
Johan Christian Brorson Frøstrup (født 1955) er en norsk forlegger, økolog og forfatter og illustratør som hovedsakelig skriver om friluftsliv og jakt.
Frøstrup driver Friluftsforlaget fra sitt kontor i Arendal.
Song Jong-ho
Song Jong-ho (født 1990) er en sørkoreansk skytter som konkurrerer i pistolskyting. Han har ingen større internasjonale meritter, men tok blant annet en tredjeplass under et verdenscupstevne i Changwon i 2015.
Under Sommer-OL 2020 i Tokyo som ble arrangert i 2021, ble han diskvalifisert i 25 meter silhuettpistol.
Aud Marit Wiig
Wiig har jobbet i utenrikstjenesten siden 1983. Hun var avdelingsdirektør i Utenriksdepartementet i tre år fra 2001 til 2004. Mellom 2007 og 2008 var hun ambassadør i Islamabad, Pakistan. Per 2013 var hun Norges ambassadør i Brasil og per 2019 i Mosambik.