cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Anders Behring Breivik
Videospill
Breivik skal ha vært aktiv og en såkalt laug-leder i spillet World of Warcraft under brukernavnene «Andersnordic» og «Conservatism». Slike laug består av grupper på 10–12 spillere eller flere, som må samarbeide om å løse ofte krevende, virtuelle oppdrag. Angivelig skal han som 25-åring ha tatt et helt år fri for å spille World of Warcraft, og fortsatte å spille dette og andre spill frem til 2011.
Kontakt med islamfiendtlige organisasjoner
Breivik hevder han møtte en serbisk krigsforbryter i Liberia i 2002, men politiets vitne under rettssaken Alpha Kallon oppfattet at Breivik kun var i Liberia for å handle diamanter. Breivik var også tilknyttet den norske anti-islamske organisasjonen Norsk Forsvars Allianse under pseudonymet «Sigurd Jorsalfar».
Navnebytte
Den 9. juni 2017 kom det frem at Breivik hadde skiftet navn i Folkeregisteret, til Fjotolf Hansen. Ifølge Statistisk sentralbyrå er det ikke kjent andre personer med navnet Fjotolf i Norge.
Bahamas under Sommer-OL 1964
Bahamas under Sommer-OL 1964. Sportsutøvere fra Bahamas deltok under Sommer-OL 1964 i Tokyo. Bahamas, som deltok for fjerde gang i et OL, kom på en delt 24.-plass med en gullmedalje.
Anders Behring Breivik
Navnebytte
Forsvarer Øystein Storrvik ba dommer Dag Bjørvik om å bruke det navnet Breivik er mest kjent for, Anders Behring Breivik, under rettssaken om Breiviks prøveløslatelse i januar 2022.
Tanasjøen
Sjøen ligger på 1 786 moh og har et areal på 3 060 km². Dybden er liten – på det meste 14 m. Det er kun registrert 18 ulike fiskearter. Den blå Nil starter her med et spektakulært fossefall noen få kilometer sør for byen Bahir Dar. Det er imidlertid bygd to vannkraftverk som tar vannet utenom fallene, slik at det er kun i regntiden at det er mulig å se fossen. Sjøen har ei øy med et kloster som er et populært turistmål. Fiskerne bruker båter laget av papyrusgress.
Ubuntu Netbook Edition
Ubuntu Netbook Edition (Ubuntu Netbook Remix) var en offisiell distribusjon av Ubuntu for netbooks som bruker Intel Atom-prosessoren. Løsningen er basert på en standard Ubuntu Desktop-distribusjon, men legger til en løsning med miniatyriserte faneark og et miljø for oppstart av applikasjoner som er spesielt tilpasset netbooks. Canonical, som er firmaet bak Ubuntu, samarbeider med Moblin (Mobile Linux Internet Project) for å optimalisere koden slik at den kan kjøre på enklere maskinvare og gi lengre batterilevetid. Ubuntu Netbook Remix har valgfrie ekstra dekodere for audio og video.
Anders Behring Breivik
Breivik Geofarm
Angivelig skal Breivik ha begynt planlegging av terroraksjoner tidlig på 2000-tallet. Våren 2009 opprettet Breivik enkeltpersonforetaket Breivik Geofarm, en virksomhet etablert under det fiktive formålet «dyrking av grønnsaker, meloner, rot- og knollvekster». Den egentlige hensikten var å skaffe tilgang til kjemikalier og materiell som kunne benyttes til produksjon av sprengstoff.
Wilfried Huber
Wilfried Huber (født 5. november 1970), italiensk aker som deltok i de olympiske vinterleker 1988 i Calgary, 1992 i Albertville, 1994 i Lillehammer, 1998 i Nagano, 2002 i Salt Lake City og 2006 i Torino.
Huber ble olympisk mester i aking under vinter-OL 1994 i Lillehammer. Sammen med Kurt Brugger vant han konkurransen i toer for menn, foran sin landsmenn Norbert Huber og Hansjörg Raffl.
Anders Behring Breivik
Breivik Geofarm
Selskapet skal ha hatt oppført minst to svenske ansatte på det sosiale nettstedet Facebook, men det er uvisst hvorvidt disse ansatte faktisk har eksistert.
I april 2011 eller månedskiftet juni/juli meldte han flytting fra Oslo til Åmot kommune, da han flyttet til Vålstua gård, som ligger rundt 9 kilometer sør for kommunesenteret Rena, på østsiden av Glomma. Jordbruksforetaket ble drevet fra gården, og ga tilgang på ingredienser til eksplosiver.
Den 4. mai 2011 kjøpte Breivik via selskapet seks tonn kunstgjødsel fra Felleskjøpet, og oppbevarte det i en garasje på gården i Åmot. I 82 dager bodde Breivik på gården, der han drev praktiske forberedelser for et terrorangrep og deriblant fremstilte flere kunstgjødselbomber: én prøvebombe som ble sprengt i naturterreng og én bilbombe på 950 kilo som ble sprengt i Oslo sentrum den 22. juli 2011 der den drepte 8 mennesker. Han hadde minst mellom 1,000 og 1,500 kilo ytterligere materiale som ble igjen på gården og kunne benyttes til tilvirkning av en tredje bombe.
Angrepene 22. juli 2011
Den 22. juli 2011 klokken 15.26 gikk det av en bilbombe i Oslo sentrum ved Regjeringskvartalet som rammet en rekke departementskontorer, blant annet Høyblokka. Åtte personer ble drept. To minutter før eksplosjonen ble en på dette tidspunkt uidentifisert person observert ved en varebil samme sted. Gjerningsmannen, senere identifisert som Breivik, ble filmet av overvåkningskameraer under flukten. Fra vaktmannskaper kom det melding om en gjerningsmann iført uniform som hadde forlatt varebilen før den sprengte: «Han hadde våpen i hånda, og ble beskrevet som noe mørkere i huden enn nordmenn flest». Han satt seg i en leiebil parkert på Hammersborg torg, og kjørte i denne fra Oslo sentrum til Utøya i Buskerud, der han gjennomført en massakre. Klokken 17.26 fikk politiet i Buskerud den første meldingen om skyting på AUF sin sommerleir på Utøya.
I alt ble 65 personer drept på selve Utøya, to døde på brygga ved ankomsten til fastlandet ved Utvika camping, én ble funnet druknet og én døde senere på sykehus. Det var i første omgang uvisst hvorvidt Breivik var eneste attentatmann, men det ble antatt at han var alene.
Klokken 18.27 ble Breivik pågrepet av politi fra det lokale politidistrikt og fra beredskapstroppen på Utøya, etter at han frivillig la ned våpnene og overga seg umiddelbart da han ble anropt av politiet. Han var tungt bevæpnet og ikledd skuddsikker vest. Under pågripelsen skal han ha kommunisert med de arresterende tjenestemennene, og ha sagt at en annen terrorcelle hadde sprengt bomben i Regjeringskvartalet, og at en tredje celle skulle lage det han omtalte som «et helvete».
Breivik ble holdt på Utøya i 10 timer etter pågripelsen. Politiet startet samtalene med Breivik i et rom i det hvite hovedhuset i 20-tiden 22. juli. Han tilsto i avhør det han kalte «grusomme, men nødvendige handlinger», men erkjente ikke straffskyld.
Siktelse og fengsling
Anders Behring Breivik ble den 23. juli 2011 siktet for såkalte allmennfarlige forbrytelser, beskrevet i straffelovens paragraf 147a, kjent som terrorparagrafen. Dette er en bestemmelse som har strafferamme på 21 års fengsel, men det ble vurdert en utvidelse etter det nye kapitlet i straffeloven om krigsforbrytelser, der strafferammen er på 30 års fengsel.
Breivik ønsket selv å få oppnevnt advokat Geir Lippestad som sin forsvarer. Etter det første møtet mellom advokaten og Breivik, uttalte Lippestad at Breivik «ville endre det politiske Norge gjennom vold» og at «han dro til Utøya for å gi Arbeiderpartiet et varsel om at dommedag kunne komme hvis partiet ikke endret sin politikk».
Han ble den 25. juli 2011 varetektsfengslet for åtte uker, med isolasjon i fire uker og besøks- og medieforbud i åtte uker.
Breivik ønsket å ha en åpent rettsmøte, og å ha på seg en egendesignet uniform, men begge ønsker ble avslått av retten. Den 19. august 2011 besluttet retten at Breivik skulle holdes isolert i fire nye uker, I september besluttet tingretten at det kommende fengslingsmøtet kunne holdes for åpen rett, men Borgarting lagmannsrett endret dette etter anke da det ble funnet tungtveiende argumenter for at Breivik ikke skulle kunne kommunisere med eventuelle sammensvorne. Den 19. september ble varetektsfengslingen forlenget til den 15. november 2011 med de første fire uker i isolasjon. Den 13. oktober 2011 opplyste politiet overfor Oslo tingrett at de ikke ønsket å forlenge isolasjonen. Breiviks varetektsfengsling ble forlenget med tolv nye uker med besøkskontroll i åtte uker og medieforbud i fire uker den 14. november 2011, Dette rettsmøtet ble som det første holdt for åpne dører.
Den 14. november 2011 ble det offentliggjort at rettssaken mot Anders Behring Breivik var berammet til å starte 16. april 2012, ni måneder etter hendelsene.
Skyting på Utøya
Lørdag 13. august 2011 ble Breivik ført tilbake til Utøya, der han gjennomgikk en 8 timer lang rekonstruksjon av massakren. Saken fikk oppmerksomhet i media dagen etter, da det kom uventet på offentligheten. Avisen VG, som fikk fasaden knust under bombeangrepet i regjeringskvartalet, var eneste avis med vesentlig dekning av saken i sin søndagsutgave.
Breivik hadde fotlenker og håndjern da han ankom til fergekaia på land, og en kjetting festet til et svart belte rundt livet. Han ble bevoktet av tungt bevæpnet politi. Da avhøret begynte, ble fotlenkene og håndjernene tatt av, og politiet brukte i stedet en sikkerhetssele med tau som var festet i ryggen til Breivik.
Bombesprengning
Som del av etterforskningen bygget politiet en bombe etter forklaringen til Breivik. De benyttet materiale som var igjen på Vålstua gård på Rena. Bomben skulle være identisk til den som eksploderte i regjeringskvartalet. Den ble sprengt 8. september 2011 klokken 14.25 på Forsvarets skytefelt på Gråfjellet i Hedmark. Kriminalteknikerne satte sammen de siste delene av bomben på skytefeltet. I likhet med i Regjeringskvartalet var bomben plassert i lasterommet på en Volkswagen Crafter varebil. Det stod en annen bil i umiddelbar nærhet, slik som var tilfelle utenfor høyblokken 22. juli. I tillegg til den sentrale etterforskningsledelsen til politiet, var Kripos til stede samt en bombeekspert fra spansk politi og folk fra Forsvaret. Det ble benyttet høyhastighetskameraer fra forskjellige vinkler og trykkmålere fra luften. Resultatet skulle sammenliknes med bevisene som var sikret fra Regjeringskvartalet.
Den første sakkyndige utredningen
Rettspsykiaterne Synne Sørheim og Torgeir Husby ble oppnevnt av Oslo tingrett som sakkyndige. Deres rapport på 243 sider ble overlevert retten 29. november 2011. Den gav Breivik diagnosen paranoid schizofreni og hevdet at Breivik var psykotisk på gjernings- og observasjonstidspunktet og dermed strafferettslig utilregnelig. De sakkyndige hadde tolv samtaler på til sammen 35 timer med Breivik.
De sakkyndige skrev i rapporten at Breivik har usammenhengende tale, at han er en fare for andre og for seg selv, at han har en livslang lidelse med behov for langvarig behandling med medisinering, og at det vil være vanskelig å behandle ham. De peker på at han mangler empati, og hadde en traumatisk barndom med psykisk sykdom i familien. I skalaen Global Assessment of Functioning (GAF) fikk Breivik karakteren 23 i funksjonsnivå og 2 i symptomnivå. Hos friske mennesker er tallene 100.
De sakkyndige skrev videre at Breivik kan ha alvorlige personlighetsforstyrrelser, men ville ikke stille diagnose for dette før Breivik var behandlet for schizofreni.
Utredningen ble vurdert av den rettsmedisinske kommisjonen og godkjent 22. desember 2011. Sju av kommisjonens ni medlemmer vurderte rapporten: Psykiater Andreas Hamnes, psykiater Agneta Nilsson, psykiater Gunnar Johannesen, ​barne- og ungdomspsykiater Jannike E. Snoek, spesialist i klinisk psykiatri og nevropsykiatri, professor Kirsten Rasmussen, spesialist i klinisk psykiatri og nevropsykiatri, professor Knut Waterloo og psykiater Karl Heinrik Melle. Psykiater Hege Saltnes og spesialist i klinisk psykologi Annika Melinder var inhabile i saken.
Oppfølging i fengselet
Psykologene og psykiateren som fulgte Breiviks helsetilstand i fengselet kom i januar 2012 til den konklusjonen at Breivik ikke var psykotisk. Blant disse var rettspsykiater Randi Rosenqvist, som var medlem av den rettsmedisinske kommisjonen fra 1988 til 2009 og dens leder fra 2003 til 2009. Som rådgiver på Ila fengsel leverte hun en rapport den 18. august 2011, som konkluderte med at Breivik ikke er psykotisk. I et intervju med Der Spiegel kritiserte hun kollegaer for å se på Breiviks antimuslimske ideologi som vrangforestillinger, mens den venstreekstreme tyske Baader-Meinhof-banden ble sett på som tilregnelige.
Kritikk av den første utredningen
Den 21. november 2011 kom det frem at tre av sju kommisjonsmedlemmer – nestlederen Gunnar Johannesen, Jannike Snoek og Agneta Nilsson, var kritiske til konklusjonen om at Breivik var utilregnelig. I utredningen ble Breivik klassifisert med en funksjonsnivå på 23 poeng i henhold til Global Assessment of Functioning, mens symptomnivået ble vurdert til to. En score på 2 svarer til vedvarende fare for å skade seg selv eller andre eller vedvarende uskikkethet til å ivareta personlig hygiene eller alvorlig suicidal handling med klar forventning om død. En norsk ekspert på GAF, seniorforsker Geir Pedersen ved Klinikk for psykisk helse og avhengighet ved Oslo universitetssykehus, kritiserte nivået på GAF som ble gitt Breivik. Et poengantall på 2 representerer en vegeterende tilstand, der man ikke kan foreta seg noe som helst, ikke kan redegjøre for seg, og må mates, vaskes og kles på. I hans øyne passet dette ikke med Breiviks tilstand. Professor emeritus i klinisk psykologi Svenn Torgersen og overlege i Psykiatrien i Vestfold Arne Thorvik, mente rapporten manglet begrunnelse for valg av diagnostiske kjennetegn.
Ekspert på schizofreni og førsteamanuensis Anne Kari Torgalsbøen ved Psykologisk institutt ved Universitetet i Oslo betegnet rapportens konklusjon som «veldig forunderlig». Den 29. februar tok hun til orde for nye retningslinjer for sakkyndige, og mente dagens praksis truer rettssikkerheten. Den 8. juni sa hun at en psykotisk person ikke kunne ta regi i retten slik Breivik har gjort. Den danske spesiallegen i psykiatri Henrik Day Poulsen, som har vært med på å utarbeide over 100 mentalundersøkelser av kriminelle i Danmark, mente kriteriene som WHO krever for å stille diagnosen paranoid schizofreni, ikke var til stede. Den svenske psykiateren Johan Cullberg hevdet at ingen observasjoner tydet på psykose. Deriblant viste ikke Breivik tegn på hallusinasjoner eller mental desorganisering, men hadde et symptombilde som peker mot en narsisstisk eller blandet personlighetsforstyrrelse. Den svenske psykiateren Ulf Åsgård, som blant annet har innført gjerningsmannsprofilen i svensk psykiatri, sa seg veldig overrasket over diagnosen.
Den andre sakkyndige utredningen
Den 8. desember 2011 fremmet to bistandsadvokater krav om en ny psykiatrisk utredning.
Oslo tingrett valgte den 13. januar 2012 å oppnevne psykiaterne Agnar Aspaas og Terje Tørrissen som sakkyndige. Oppnevnelsen ble anket av forsvarerne, men anken ble forkastet av Borgarting lagmannsrett den 2. februar og av Høyesterett den 15. februar.
Etter begjæring fra de nye sakkyndige besluttet Oslo tingrett den 10. februar at Breivik skulle innlegges til observasjon fordi han ikke ville samarbeide med de nye sakkyndige. Breivik begrunnet sin motstand med at han mente 80% av innholdet i den første rapporten var feil. Etter at anken var avvist valgte Breivik likevel å samarbeide med de nye sakkyndige, dersom samtalene ble tatt opp på bånd. Den sakkyndige observasjonen startet 29. februar 2012. Observasjonsperioden foregikk ved en spesialbygget celle på 60 kvadratmeter inne på Ila fengsel med ansatte fra Dikemark sykehus til stede. Dette var første gang en observasjon etter straffeloven § 167 ble foretatt inne i et fengsel.
Den nye sakkyndigrapporten på 310 sider ble overlevert til Oslo tingrett den 10. april 2012 etter at observasjonsperioden ble avsluttet én uke før fristen. De sakkyndige uttalte at samarbeidet med Breivik hadde vært bra. Rapporten konkluderte med at Breivik ikke led av paranoid schizofreni, og at observanden ikke var «psykotisk, bevisstløs eller psykisk utviklingshemmet i høy grad på tiden for de påklagede handlinger.» Den erklærer at ''«observanden har ikke alvorlig psykisk lidelse med betydelig svekket evne til realistisk vurdering av sitt forhold til omverdenen, og han handlet ikke under en sterk bevissthetsforstyrrelse på tiden for de påklagede handlinger. Observanden er ikke lettere psykisk utviklingshemmet», og at «observanden var ikke psykotisk på tiden for undersøkelsene»''. Den konkluderte med at Breivik er strafferettslig tilregnelig, men lider av dyssosial personlighetsforstyrrelse og narsissistisk personlighetsforstyrrelse.
Den 23. april ville ikke den rettsmedisinske kommisjonen godta denne andre rapporten, uten en tilleggserklæring. Den ønsket å utelukke at Breivik kan ha tilpasset forklaringene til de sakkyndige, ifølge fagdommer Arne Lyng. Kommisjonen savnet også opplysninger om barne- og ungdomsår, og utdypelse av diskrepansen mellom sosial funksjonsevne og følelsesmessige reaksjoner når Breivik konfronteres med sine handlinger.
Tilleggserklæringen ble levert kommisjonen 30. april. Den 21. mai svarte kommisjonen at erklæringen «ble tatt til etterretning», og at de sakkyndige ikke har svart tilfredsstillende på bemerkningen, ifølge kommisjonens leder Tarjei Rygnestad. Kommisjonen underkjente ikke rapporten, men hadde tilleggsspørsmål om atferdsforstyrrelser i barne- og ungdomsår. Den krevde også en bedre begrunnelse for bruk av skjønn i vektlegging av SCID-I (psykose) og SCID-II (personlighetsforstyrrelser), som de ba Aspaas og Tørrissen besvare når de skal vitne mot slutten av rettssaken.
Søkelys på den rettsmedisinske kommisjonen
Saken har avdekket en dyp uenighet internt i det psykiatriske fagmiljøet. Tidligere avdelingsoverlege og psykiatriprofessor Sigmund Karterud ved Universitetet i Oslo, som har skrevet flere lærebøker – blant annet i personlighetspsykiatri, uttalte 25. april at det var begått tre store tabber i saken: Diagnosen paranoid schizofren i den første rapporten, at kommisjonen godkjente den første rapporten, og at den ikke godkjente den andre rapporten. Spesialist i klinisk psykologi Anne Kari Torgalsbøen uttalte 8. juni at både rettspsykiatrane Husby og Sørheim, tingretten og kommisjonen er skyldige i unnlatingssynder. Hun mener kommisjonen er preget av samrøre, knebler dissens og lar det gå prestisje i saken.
I brev av 6. desember 2011 stilte Oslo tingrett spørsmål om den rettsmedisinske kommisjonens habilitet. Bakgrunnen var et oppslag i Aftenposten samme dag om et vennskap mellom Torgeir Husby og psykiater Karl Heinrik Melle i den rettsmedisinske kommisjonen. Karl Heinrik Melle jobbet under Husby i Trondheim fra april 1989 til 1994, og de to var da omgangsvenner med mye sosial kontakt. Torgeir Husby var rettsoppnevnt sakkyndig i en straffesak i 2009, og endret konklusjon om drapsmannens tilregnelighet etter at Karl Heinrik Melle ble trukket inn i saken. Melle var med på å godkjenne rapporten som Husby og Sørheim forfattet, og var også med på å ikke ville godkjenne den andre rapporten. I svarbrev til Oslo tingrett av 7. desember svarte kommisjonen at Melle er habil. Koordinerende bistandsadvokat Mette Yvonne Larsen satte 24. mai spørsmålstegn ved kommisjonens habilitet.
Samme dag sendte Oslo tingrett brev til den rettsmedisinske kommisjon. Kommisjonen fikk frist til 1. juni med å klargjøre om den har funnet vesentlige mangler i den andre rapporten. Retten krevde å vite om rapporten er godkjent eller ikke før de sakkyndige forklarer seg i retten. I brev av 31. mai svarte kommisjonen at rapporten fortsatt ikke var godkjent. Begrunnelsen var den samme som 21. mai: Manglende beskrivelser av adferdsproblemer i barndom og ungdom, og krav om bedre begrunnelse for bruk av skjønn i vektlegging av SCID-I (psykose) og SCID-II (personlighetsforstyrrelser).
Vurderinger under rettssaken
Den 19. april begynte avdelingsoverlege og professor i psykiatri Ulrik Malt å følge rettssaken med mandat fra bistandsadvokatene. Under vitneforklaringen i retten den 8. juni, sa han at Breivik kan lide av Aspergers syndrom. En annen mulig diagnose han trakk frem var Tourettes syndrom. Også barnepsykiater Per Olav Næss, som behandlet Breivik som 4-åring i 1983, mener nå at Breivik kan ha Aspergers syndrom. En slik diagnose vil måtte bety at Breivik er tilregnelig. Psykiateren Einar Kringlen støttet i januar 2012 den første sakkyndige rapporten. Den 27. april hadde han skiftet mening og ikke sett tegn til psykose hos Breivik etter å ha fulgt ham i retten. Den 14. mai 2012 uttalte psykiater Finn Skårderud til NRK at han ikke hadde sett tegn til psykose hos Breivik etter at rettssaken hadde pågått i fire uker.
Etterspill
Saken er unik i norsk rettshistorie. Det har aldri i tidligere saker vært to såpass avvikende rettspsykiatriske vurderinger. Den 13. april 2012 vedgikk riksadvokat Tor-Aksel Busch at det var feil å utnevne bare to psykiatrisk sakkyndige i utgangspunktet, og vil insistere på flere sakkyndige dersom en lignende sak inntreffer. Knut Arild Hareide, som ledet Stortingets 22. juli-komité, etterlyste 10. april en debatt om rettspsykiatriens rolle. 13. april varslet justisminister Grete Faremo en omfattende gjennomgang av rettspsykiatrien i kjølvannet av saken. 24. mai uttalte tidligere riksadvokat Georg Fredrik Rieber-Mohn at han aldri hadde opplevd en lignende strid mellom psykiatrisk sakkyndige i sin 40 års erfaring fra strafferett og rettspsykiatri. Riksadvokat Busch tok samtidig til orde for å revidere dagens rettsmedisinske kommisjon. Han ønsket et bredt sammensatt utvalg som bør bruke et års tid på sitt arbeid.
Tiltale og rettssak
Tiltalen ble tatt ut den 5. mars 2012 og forkynt for Breivik onsdag den 7. mars 2012. Han ble tiltalt etter terrorparagrafen, straffelovens § 147a, som har en strafferamme på 21 års fengsel. Riksadvokat Tor-Aksel Busch åpnet for at Breivik kunne idømmes forvaring. Tiltalen gjaldt to tilfeller av terrorhandlinger etter straffelovens § 147 a, begrunnet med brudd på straffelovens § 148 første ledd (blant annet sprengning med tap av menneskeliv eller ødeleggelse av fremmed eiendom) og § 233 første og annet ledd (overlagt drap under særdeles skjerpende omstendigheter). Det ble i tiltalen lagt ned påstand om tvungent psykisk helsevern. Kravet om tilregnelighet var ikke oppfylt da tiltalen ble tatt ut som følge av den første rettspsykiatriske vurderingen. Tiltalen tok likevel forbehold om å påstå fengsel eller forvaring på et senere tidspunkt.
Rettssaken begynte i Sal 250 i Oslo tingrett 16. april 2012 kl 9:00. Statsadvokat Svein Holden holdt myndighetenes innledningsforedrag, med en grundig gjennomgang av de gjerningene som Breivik er tiltalt for. Etter å ha fått lest opp tiltalen, svarte Breivik kl 10.27 at «Jeg erkjenner handlingene, men ikke straffskyld, og jeg påberoper meg nødrett».
17.-20. april og 23. april ble brukt til tiltaltes egen forklaring. 24.-25. april ble brukt til bevisførselen mot bombeeksplosjonen i regjeringskvartalet. 26.-27. april vitnet overlevende fra regjeringskvartalet. 3. mai vitnet to overlevende fra Utøya. Politiet redegjorde for de våpen som ble brukt på Utøya, og departementsråd Ingelin Killengreen fortalte om konsekvensene av bomben i Regjeringskvartalet for berørte departementer. 4. og 7.-11. mai ble brukt til obduksjonsrapporter av avdøde på Utøya. 14.-16. mai og 21.-25. mai vitnet overlevende fra Utøya. 25. mai overtok politivitnene, som fortalte om pågripelsen og avhørene. 29. mai vitnet tidligere venner av Breivik. 30. mai vitnet flere politivitner, vitner fra Kripos, hovedetterforsker og en ansatt i PST. 31. mai ble høyreekstrem ideologi og nettdebatt belyst.
Professor Jørg Møland forklarte seg om Breivks stoff- og ruspåvirkning. Avhørsleder Geir Egil Løken forklarte om endringer i Breiviks forklaring om sitt manifest og det såkalte Knights Templar. Seniorforsker og religionshistoriker Terje Emberland forklarte seg om Breiviks politiske ideologi, og definerte denne som fascistisk. Terrorekspert ved Politihøyskolen, Professor Tore Bjørgo, vitnet om Breiviks ideologi, og sammenlignet den med andre former for norsk høyreekstremisme. Journalist og forfatter Øyvind Strømmen vitnet om ekstremistiske og antimuslimske bloggmiljøer. 1. juni vitnet Frank Aarebrot, Brynjar Lia og Lars Gule som vitner for Breivik. Den 4. juni fortsatte forsvarets vitneførsel, med professor i religionsvitenskap ved Universitetet i Uppsala, Mattias Gardell, og forfatter og historiker ved Universitetet i Oslo, Nikolai Brandal. Essensen i deres vitnemål var at Breiviks ideologi ikke er psykose, men høyreekstremistisk tankegods som vi kjenner igjen fra andre høyreekstreme miljøer og bevegelser i Europa.
Breivik forklarte seg mer utfyllende om sin egen radikaliseringsprosess, og hvordan han begynte å hate innvandrere og muslimer. Den 5. juni vitnet fem islamkritikere: Bloggeren og forfatteren Ole Jørgen Anfindsen, Ronny Alte som tidligere ledet den islamkritiske organisasjonen Norsk Forsvars Allianse, og som nå er tilknyttet Norsk Frihetsparti, Arne Tumyr, som leder Stopp islamiseringen av Norge (SIAN), Tore Tvedt, grunnleggeren av «Vigrid» og filosofen Einar Øverenget, som har vært kritisk til den første sakkyndigrapporten. Den 6. juni vitnet Aftenpostens sjefredaktør Hilde Haugsgjerd. Tidligere politiker fra Fremskrittspartiet, Jan Simonsen, vitnet om ytringssensur. Partisekretær Raymond Johansen vitnet om Arbeiderpartiets politikk. En av Breiviks medspillere i videospillet World of Warcraft vitnet også. Den 8. juni vitnet rettspsykiatriske vitner. Barnepsykiater Per Olav Næss ble ikke løst fra sin taushetsplikt, og ble derfor ikke tillatt som vitne. Professor i psykiatri, Ulrik Fredrik Malt, forklarte om ulike måter å foreta psykiatriske observasjoner, og hvordan de to gruppene av psykiatere kom frem til to ulike diagnoser. Siste delen av hans innlegg ble forsøkt stanset av advokat Lippestad uten at det lyktes. Malt mente Breivik kunne lide av Aspergers syndrom.
Rettssak i 2022
Den 18. januar 2022 begynte en rettssak ved Telemark tingrett for å avgjøre om Riksadvokatens avslag om prøveløslatelse skulle omgjøres eller opprettholdes.
Rettssaken startet i gymnastikksalen i høysikkerhetsfengselet i Skien, og det ble satt av fire dager til saken. Media fikk tilgang til saken. Breivik ankom retten kl 09:58 med høyreekstreme budskap («hvit makt») på dressen og på en veske. På en av plakatene stod det: «Stop your genocide against our white nation» (Stopp folkemordet deres av vår hvite nasjon). Han gjorde også flere nazi-hilsener. Han snakket om seg selv i tredje person, som soldaten Breivik som utførte handlingen, mens personen Breivik døde i 2009 da han ble radikalisert. Han ga gruppen Blood and Honour hovedansvaret for at han ble hjernevasket for ti år siden og foretok terrorangrepet 22. juli. Det kom også fram at Breivik har ønsket å sone sammen med Philip Manshaus, som den 11. juni 2020 ble dømt for drapet og moskéangrepet i Bærum 2019.
Den 19. januar kl 09:42 vitnet den svenske nynazisten Pär Öberg (f. 1971) fra Den nordiske motstandsbevegelsen. Han var innkalt som vitne av Breiviks forsvarer Øystein Storrvik. Svensken vitnet på telefon fra Sverige, og oppga å jobbe som elektriker. «Gjennom vår organisasjon får man delta i den offentlige politiske debatten. Men når man begynner å sensurere og holde informasjon fra befolkning, og det jeg tenker at man ser når man ser slike ensomme mennesker som gjør ting som ham, så koker det over ... Da har samfunnet en del av ansvaret ved å ha sensurert», sa Öberg. «Jeg tror absolutt vi kunne støttet ham i en ikke-voldelig tilnærming. Man må jo ha litt proporsjoner i det man sier og gjør,» sa Öberg videre.
Kl 10:00 samme dag vitnet rettspsykiateren Randi Rosenqvist. Ifølge Rosenqvist var Breivik «ikke i nærheten av å være psykotisk». Hennes vurdering av Breivik var at han «oppfyller diagnosene F60, dyssosial personlighetsforstyrrelse og dramatiserende personlighetsforstyrrelse. Han oppfyller også screeningkriteriene for psykopati.»[...]«Det gjøres en psykopatsjekkliste. Han er screenet med tolv punkter på den sjekklisten, og han scorer også veldig mye, [...] scorer som en sannsynlig psykopat på den sjekklisten,» sa hun videre. Hun viste til diagnosekriterier i HCR20 (Historical, Clinical, and Risk Management, violence risk assessment scheme): «Når det gjelder voldsrisiko, er ikke Breivik så annerledes enn andre drapsmenn. Det han har gjort er mye mer dramatisk enn andre som bare har drept en eller to, men på denne skalaen har han mye til felles med andre høyrisiko voldsdømte.»
Ansatte i Skien fengsel forklarte seg senere på dagen.
Den 20. januar holdt aktor Hulda Olsen Karlsdottir (f. 1971) sin prosedyre. Hun mente Breivik ble næret av publisitet, og brukte retten til å få oppmerksomhet. Aktor mente Breivik ikke er troverdig, og bygde på psykiater Randi Rosenqvists vitnemål. «Breivik sier det han mener er mest hensiktsmessig til enhver tid. Han streber etter et friere soningsregime for å kunne drive sin politiske kamp,» sa hun. Aktor mente fortsatt Breivik var farlig, og at samfunnet måtte vernes mot ham.
Rettssaken ble avsluttet 20. januar 2022, og 1. februar 2022 falt dommen der tingretten avslo kravet om prøveløslatelse. Dommen sier at Breivik fremstår som «åpenbart psykisk forstyrret, og med et sinn som er vanskelig for andre mennesker å [nå eller] trenge gjennom».
Kompendium («manifestet»)
Bare timer før bomben gikk av i Oslo sendte Breivik en 1,500-siders tekstsamling til en rekke e-post-adresser og han publiserte en 12-minutters video på YouTube. Tekstsamlingen, et kompendium bestående av egenprodusert materiale og tekster tatt fra andre skribenter, ble i media stort sett omtalt som et manifest. Dets tittel var 2083 – A European Declaration of Independence, der sifrene 2083 kan referere til 400-årsjubileet for slaget ved Wien (juli-september 1683) og resten ser ut til å være hentet fra et essay av den norske bloggeren Fjordman (Native Revolt: A European Declaration of Independence).
I teksten oppgir han som motiv for terrorangrepet at han ønsker et monokulturelt Europa, tuftet på kristne verdier, kjernefamilien, fri markedsøkonomi og støtte til Israel. Teksten uttrykker støtte til «kulturkonservatisme», høyrepopulisme, ultranasjonalisme, islamofobi og høyreekstrem sionisme. Han anser islam og det han kaller «kulturmarxisme» – som han bruker om dem som støtter det multikulturelle samfunnet – som fienden, og argumenterer for å bekjempe det han kaller «Eurabia», «dhimmitude» og multikulturalisme for å bevare et kristent Europa. I tekstsamlingen oppgir Breivik bl.a. Robert Spencer, Bat Ye'or, bloggeren Fjordman og Bruce Bawer som sine fremste ideologiske inspirasjonskilder.
Deler av tekstsamlingen er antatt originalt materiale, men mye er tatt fra en rekke andre kilder og dokumenter. Blant annet består tekstsamlingen av 39 essays som er kopiert i sin helhet fra Fjordman, og det inneholder elementer fra manifestet til «Unabomberen» Theodore Kaczynski, hvor ordene «leftist» (venstreorientert) er byttet ut med «cultural Marxist» (kulturmarxist) og «black people» (svarte folk) med «muslims» (muslimer). Det hevdes i tekstsamlingen at Breivik samlet inn over 8,000 e-postadresser til nasjonalister via Facebook, og disse skal angivelig ha fått tilsendt dokumentet. På grunn av et spam-filter hos Telenor som begrenser antall e-poster som kan sendes ut i døgnet mottok kun 1,000 av de planlagt 8,000 adressene dokumentet.
Ideologi
Etter arrestasjonen ble Breivik omtalt som en høyreekstrem og høyreradikal med anti-muslimske synspunkter og med et hat mot islam, som anså seg som en ridder med oppgave å hindre muslimsk immigrasjon til Europa. Han ble først beskrevet i media som en kristenfundamentalist og en kristen terrorist, men lærde har bestridt den religiøse koblingen i denne karakteristikken.
Islamofobi og sionisme
Anders Behring Breivik oppgir motivet for hans angrep til et ønske om et monokulturelt Europa, tuftet på kristne verdier, kjernefamilien, fri markedsøkonomi og støtte til Israel. Han har fanatisk tro på «Eurabia»-teorien, som ifølge Marján og Sapir er en «ekstremistisk konspirasjonsteori, som går ut på at Europa og de arabiske landene vil slutte seg sammen for å gjøre livet umulig for Israel og islamisere det gamle kontinentet». Ifølge teorien står Europas politikere i ledtog med ekstreme islamister, som har til hensikt å «invadere» Europa gjennom masseinnvandring og høyere fødselsrate enn ikke-muslimske deler av befolkningen, slikt at muslimer etter noen generasjoner vil utgjøre et befolkningsflertall i Europa. Han argumenterte for at muslimene måtte fjernes fra Europa med makt eller vold slik sudettyskerne ble fjernet fra Tsjekkoslovakia etter andre verdenskrig i henhold til Benes-dekretene.
Financial Times skrev 24. juli 2011 at Breivik «personifiserer fremveksten av et nytt ytre høyre». De siterer en norsk konservativ politiker som sier at «han er en representant for denne type høyreorientert ekstremisme. I stedet for de gamle nynazistene er de pro-israelske og drevet av radikal anti-islam». Der Spiegel har beskrevet Breiviks ideologi som «provestlig, overdrevent pro-amerikansk og Israelvennlig – men ekstremt anti-muslimsk, aggressivt kristen og åpent fiendtlig til alt som er liberalt, venstreorientert, multikulturelt eller internasjonalistisk». Klassekampen diskuterer Breiviks ideologi i artikkelen «Breiviks ideologiske nett», og mener «en britisk innvandringsfiendtlig protestbevegelse, en islamfiendtlig paneuropeisk blogg og konservative sionister var blant Breiviks viktigste inspirasjoner».
Historiker Johannes Due Enstad beskrev i en kronikk i Aftenposten artikkelen som «et sammensurium av insinuasjoner og forestillinger om skjulte forbindelseslinjer [...] der særlig Israel inntar en ominøs plass». Tunander mente kritikerne hadde misforstått teksten og uttalte at «det er mulig at de ikke er vant med en slik resonnerende stil, og at de er mer vant til å lese konkluderende artikler som forteller at slik og slik er det». Cathrine Holst forsvarte artikkelen og understreket at Tunander er ekspert på det han skriver om. I et tilsvar i Aftenposten skrev Tunander: «Jeg presenterer overhodet ingen konklusjoner om hvem som har stått 'bak 22. juli', og jeg argumenterer mot at det er Israel».
«Kulturmarxisme» og feminisme
Breivik utpeker det han kaller «kulturmarxister» og «kulturmarxisme» som sin viktigste fiende. Dette er i hans øyne et vidt begrep som favner nær alle tilhengere av multikulturalisme eller innvandring. Videre skylder han på feminisme for å angivelig ha undergravd fundamentet til europeisk sivilisasjon.
Kristendom
Samtidig beskriver han seg seg som «ikke svært religiøs», men heller en «kulturell kristen», forklart som en som søker å bevare den kristne kulturen. Religion beskriver han som en kilde til mental styrke. Videre fordømmer Breivik den katolske kirkes pave Benedict XVI for hans dialog med muslimer: «Pave Benedict har forlatt kristendommen og er av alle kristne europeere å anse for en feig, inkompetent, korrupt og illegitim pave». Han uttaler seg kritisk til både de katolske og protestantiske kirker, og mener at det vil være nødvendig å styrte både de protestantiske og de katolske hierarkier, hvoretter den «Store Kristne Kongress» skal sette opp en ny europeisk kirke.
Lærde har bestridt karakteristikken av Breivik som en kristenfundamentalist. Olav Fykse Tveit, leder for Kirkenes Verdensråd, beskyldte Breivik for blasfemi ved å benyttet kristendom for å rettferdiggjøre hans private drapsferd. I et brev høsten 2015 tok Breivik eksplisitt avstand fra kristen tro, blant annet med utsagnet: «Det er få ting i verden som er mer patetisk enn Jesus-skikkelsen og hans budskap, og jeg har alltid foraktet den svakheten og den internasjonalismen som kirken representerer.» Breivik tilkjennega samtidig at han tror på den norrøne guden Odin.
Saad
Etymologi
Saad er dannet av arabiske, som betyr «hell, lykke». Navnet kan også være en kortform av Sa'd al-Din.
Kjente personer med navnet
Personene i listen er ordnet kronologisk etter fødselsår.
Oyonnax
Oyonnax er en kommune i departementet Ain i regionen Auvergne-Rhône-Alpes sørøst i Frankrike. Oyonnax er den nest folkerikeste kommunen i departementet. Innbyggerne kalles oyonnaxiens.
Geografi
Kommunen ligger i dalen ved Jurafjellene lengst nord i Ain.
Befolkningsutvikling
Antall innbyggere i kommunen Oyonnax
Xi Jiang
Xi Jiang (kinesisk: 西江, pinyin: Xī Jiāng, Hsi; «Vestelven») er den vestlige kildeelv til Perlefloden i det sørlige Kina. De andre to større kildeelver til Perlefloden er Dong Jiang og Bei Jiang. Xi Jiang, som er seilbar i lange strekk, er den lengste tilførselen til Perlefloden.
Oppdelt i mange segmenter er Xi Jiang 2,271.8 kilometer lang:
Xi Jiang har en rekke tilførselselver i sitt nedbørsfelt, som Yu Jiang, Gui Jiang og Li Jiang.
Langs Xi Jiang ligger bl.a. byene Wuzhou i provinsen Guangxi, og Zhaoqing, Gaoyao og Jiangmen i provinsen Guangdong.
Magnus Malan
Magnus Malan (født 30. januar 1930, død 18. juli 2011) var forsvarsminister i kabinettet til Sør-Afrikas president Pieter Willem Botha og satt som sjef for den sørafrikanske hæren.
Malans far var professor i biokjemi ved Universitetet i Pretoria og var parlamentsmedlem fra 1948 til 1966. Malan giftet seg med Magrietha Johanna van der Walt i 1962, paret hadde to sønner og en datter sammen. Magnus Malan døde fredelig i hans eget hjem mandag 18. juli 2011, da han var 81 år gammel. Han etterlot seg sin kone, deres tre barn og ni barnebarn.
Vegard Stalsberg
Vegard Stalsberg (født 5. april 1949, død 27. mars 2015 på reise i Moskva) var en kunstner som bodde i Bruselia på Tretten, han jobbet hovedsakelig med malerier og akvareller, men var også meget interessert i treskulpturer. Stalsberg har utdanning fra Statens håndverks- og kunstindustriskole og Statens kunstakademi i Oslo. Han jobbet også som lektor på Nansenskolen.
Villa Park
Villa Park er den engelske fotballklubben Aston Villas hjemmebane. Arenaen, som ble åpnet i 1897, ligger i Birmingham, West Midlands.
Tidligere var det løpebane rundt banen, men den ble fjernet i 1922.
Anlegget har plass til 43 300 tilskuere (bare sitteplasser), og de fire tribuneseksjonene heter: Holte End Stand, Trinity Road Stand, Doug Ellis Stand og North Stand.
Det er lagt fram planer om å øke kapasiteten til 51 000 (dette kan gjøres ved å fylle hjørnene på North Stand), men ennå er ingen avgjørelse tatt.
Banens mål er 105 x 68 meter, og tilskuerrekorden er på 76 588 i FA-cupens 6. runde mot Derby County den 2. mars 1946.
Villa Park ble benyttet i tre kamper under VM i 1966, og i fire kamper under EM i 1996.
Når det gjelder engelske landskamper ble den brukt for første gang i 1899, mens den siste landskampen som har spilt på Villa Park var den 9. februar 2005.
Landbruk i antikkens Hellas
Landbruk var fundamentet for økonomien i antikkens Hellas. Omtrent 80 % av befolkningen var involvert i denne aktiviteten.
Miljø
Med unntak av de anatoliske kystbyene, hadde antikkens Hellas et relativt homogent miljø. Fjellene sto for 80 % av den tilgjengelige terrenget på fastlandet, og så mye som 90 % på øyene i Egeerhavet. Dette førte naturlig nok til at områder for landbruk var betydelig redusert. Områdene som var tilgjengelig var ofte av fattig jordsmonn og stein. Bare et fåtall sletter, som de i Messenia, var av ordentlig fruktbar kvalitet.
Middelhavsklimaet er karaktisert av to sesonger: den første er tørr og varm, fra april til september (elveleier tørker gjerne opp); den andre er fuktig, og er ofte karakterisert av kraftige reinstormer, frembrakt av vestavind, og mild frostfri temperatur. Det finnes imidlertid variasjoner av dette klimaet, for i fjellområdene kan vintrene ofte bli harde og snøfulle. Attika, Kykladene, de sørlige delene av Peloponnes og Kreta har langt mer tørt klima enn resten av Hellas.
Dyrking
Det tok ikke lang tid før matbehovet oversteg produksjonskapasiteten, noe som er en god forklaringsfaktor for den greske koloniseringen, og hvor viktig de anatoliske klerukene var for det athenske rikets kornforsyning.
På den annen side var det greske fastlandet godt egnet for oliventre, som ga olivenolje. Dyrking av oliventrær går langt tilbake i den greske historien. Olivendyrking er en langsiktig investering, for det tar mer enn tjue år før et tre gir frukt, og det bærer frukt bare annenhvert år. Ekte vinranke gror også godt i stenete jord, men krever mye omsorg. Druer har blitt dyrket siden bronsealderen.
Disse ovennevnte kjerneavlingene var supplert med grønnsakshager (kål, løk, hvitløk, linser, kikert, bønner) og frukthager (fiken, mandel, granateple). Urter ble også dyrket (salvie, mint, timian, krydderurter, oregano etc.), så vel som matoljeplanter som linfrø, sesam og valmue
Husdyrbruk
Husdyrbruk – fremstilt som tegn på velstand i verkene til Homer – var i realiteten dårlig utviklet på grunn av de geografiske begrensnigene. Den mykenske sivilisasjon var kjent med kvegoppdrett, men denne aktiviteten ble redusert som følge av folkeutvandringer til mindre egnede områder. Geit og sau ble etter dette den vanligste buskapen; enklere å oppdrette, og ga både kjøtt, ull og melk (benyttet mest i ost). Gris og fjærkre (høner og gjess) ble også benyttet. Kveg var sjeldent og ble mest brukt som trekkdyr, og i noen tilfeller brukt som offerdyr. Esel og muldyr ble avlet frem som laste- og trekkdyr.
Hester ble avlet frem på slettene i Thessalia og Argolida, og var et luksusdyr og tegn på aristokrati. I Aristofanes' komedie Skyene blir det aristokratiske snobberiet fremstilt ved at en athensk aristokrat ved navn Feidippides, heltens sønn, blir så avhengig av hesteoppdrett at han ruinerer sin far.
Det er sannsynlig at de aller fleste gårder hadde en form for hysdyrshold. Kombinerende, så vel som spesialiserte gårdsbruk fantes. En inskripsjon beskriver en såkalt Eubolos av Elateia, i Fokis, eier av 220 kveg og hester, så vel som 1000 sau og geiter. Saueflokker ble overflyttet mellom dalførene om vinteren, og fjellene om sommeren. Spesielle skatter ble gitt til geitere som passerte dyreflokken gjennom byene.
Andre produkt
Tre ble mye brukt, og stort sett for hjemlig bruk; hus og kjerrer var laget av tre, i tillegg til aratrum, eller lett blog. De store greske skogene i høylandet ble avdekt av geiter og trekull-produksjon; senere ble også tømmeret brukt for båtproduksjon (se trireme).
Likskjending
Likskjending er ulike former for vanhelligelse av den avdødes kropp. Slik behandling bærer gjerne i seg et element av rituell utslettelse av minnet (damnatio memoriae).
Petr Vlček
Petr Vlček (født 18. oktober 1973 i Mariánské Lázně) er en tsjekkisk fotballspiller som spiller i forsvar for 1. FC Bad Kötzting.
Likskjending
Ved å grave opp lik, trekke det gjennom gatene og dumpe kroppen i en sump eller på en søppelfylling, skulle det vise klart og tydelig tegn på at personen var ført ut av fellesskapet og hadde tapt sin verdighet og frelse.
Petr Vlček
Han har spilt 18 kamper for og deltok i EM i 2000.
Landbruk i antikkens Hellas
Andre produkt
Birøkting ga honning, som var den eneste kilden til sukker for grekerne. Honning ble også brukt som medisin og i produksjon av mjød.
Petr Vlček
Han begynte karrieren i Lokomotiva Mariánské Lázně, og etter dette fulgte opphold i klubbene Škoda Pilsen, Sokol Svéradice og VTJ Karlovy Vary. I 1996 returnerte han til Škoda Pilsen som på denne tiden skiftet navn til FC Viktoria Plzeň. Her spilte han i fire sesonger. Etter dette fulgte fire sesonger i Slavia Praha. I 2000 forlot han landet og tsjekkisk fotball, og reiste til Belgia for å spille i Standard Liège. Et år senere gikk han inn i en fireårskontrakt med Panionios NFC Athens i Hellas.
Landbruk i antikkens Hellas
Arbeid i landbruket
Hesiod (8. århundre f.Kr.) og Xenofon (4. århundre f.Kr.) gir oss god og verdifull informasjon om hvordan det ble jobbet i landbruket.
Petr Vlček
I 2005/2006-sesongen gikk han til klubben Ethnikos Achna på Kypros, før han reiste hjem til Tsjekkia og til gamleklubben Viktoria. I 2007 gikk han til den tyske klubben 1. FC Bad Kötzting som spiller i Oberliga Bayern.
Landbruk i antikkens Hellas
Arbeid i landbruket
Innhøstingen av oliven fant sted fra senhøsten til begynnelsen av vinteren, enten av hånd eller med en påle(se illustrasjon). Olivene ble deretter lagt i kurver, der de skulle gjæres i noen uker før de ble presset. Skrupressen, benevnt som den greske pressen av Pliny den eldre, var en relativ sen romersk oppfinnelse fra det 2. århundre f.Kr.. Oljen ble bevart i terrakotta-vaser for bruk resten av året. På den samme tiden ble også trærne beskjært, og man høstet belgfrukter.
Våren var regnsesongen; bøndene tok dette til sin fordel ved å gjøre brakkmark om til produksjonsjord. Grekerne hadde en todelt avlingsrotasjon, der den ene halvdelen av jorden lå i brakk i ett år. Forsøk på å innføre en treårs brakksyklus, ble ofte mislykket på grunn av den fattige greske jorden, mangel på arbeidskraft og tekniske hjelpemidler. Grekerne brukte ikke dyregjødsel, trolig på grunn av mangelen på kveg. Den eneste tilførselen som ble gjort jorden, var frøene som ble ploget inn i bakken etter at jorden kom ut av brakk.
Høsten var den viktigste årstiden. I begynnelsen av høsten samlet de villnis og forberedte materiale for bål; mens vintrene var milde ved kysten, kunne de ble ganske brutal i høylandet. De måtte også knekke den harde skorpen som hadde dannet seg i kornåkrene i løpet av sommeren. For å gjøre det måtte de bruke en treplog (jernploger var sjeldne), hakke og en treklubbe. Jorden som lå brakk ble sådd ved hånd. Høsten var også tiden da druene ble høstet. Druene ble etterpå knust ved hjelp av tramping i store tønner. Ved hjelp av en sil, rant saften ut under tønnene, og ble lagt i kanner for å gjære.
I de nærmere fire hundre årene som passerte mellom Hesiod og Xenofon, kan ingen signifikante forbedringer bli funnet i jordbruket. Verktøyet forble middelmådig, og det ble ikke gjort noen oppfinnelser som kunne lette arbeidet for verken mennesker eller dyr.
Eiendomsforhold
Med unntak av Athen, og noen få områder der flyanalyser har gjort det mulig å foreta undersøkelser hva gjelder landdistrubisjon, er landfordelingen i antikkens Hellas lite kjent. Før det 5. århundre f.Kr. er det sannsynlig at jorden tilhørte store landeiere, som for eksempel de attiske eupatridene. I alle fall varierte landfordelingen regionalt; i Attika ble besittelser delt i mindre jordlapper, mens de i Thessalia hadde små leietakere.