cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Elektrisk ladning
Bevaring av ladning
Med bevaring av ladning forstås fenomenet at i et lukket system er den elektriske ladningen til en hver tid konstant. Om for eksempel en elektrisk nøytral plaststav gnis mot en nøytral pels, så vil plaststaven bli negativ og pelsstykket like mye positivt. Dette fordi pelsstykket har mistet like mange elektroner som staven har mottatt. Men den totale elektriske ladningen for de to objektene til sammen har ikke endret seg. Slik er det i alle fenomener med elektrisk ladningsprosesser, det er alltid snakk om forflytning av ladninger.
Fenomenet med bevaring av ladning har som konsekvens at om systemet utsettes for elektromagnetisk stråling eller fotoner vil dette ikke genereres noen ladning. Resultatet av dette er at under det som i fysikken kalles pardannelse, for eksempel at det samtidig som det dannes et elektron, dannes også dens antipartikkel positronet. Dermed blir den total ladningen på null skapt, men ladingsmengden blir den samme. Det samme er tilfelle i det motsatte av denne prosessen, i fysikken kalt annihilasjon av et par av en partikkel og anti-partikkel, hvor den total ladning også blir null.
Som med alle grunnleggende bevaring i fysikken baserer loven om bevaring av elektrisk ladning seg på observasjoner og eksperimenter. Så langt har alle relevante eksperimenter bekreftet at elektrisk ladning bevares, noen med svært høy nøyaktighet. I den formelle teoretisk beskrivelsen av bevaring av elektrisk ladningen uttrykkes ved en kontinuitetsligning, som er en konsekvens av Maxwells ligninger. En mer abstrakt egenskap innenfor elektromagnetisme er dens invarians (ofte kalt symmetri) under gaugetransformasjoner. Derfor er kvanteelektrodynamikk kjent som en gaugeteori. I henhold til Noethers teorem betyr invarians under gaugetransformasjoner i elektrodynamikken at den elektriske ladningen er bevart.
I tilsynelatende motsetningen til bevaring av ladningen er omtalen av en ladningsgenerering eller utladning. Dette betyr imidlertid en lokal opphopning av positiv eller negativ ladning, noe som faktisk er en ladningsseparasjon (altså ikke generering).
Opplading
For å lade, i betydningen å skape et overskudd av ladning, av et tidligere nøytralt legeme må det absorbere eller avgi ladningsbærere. Men selv i tilfelle av en ujevn ladningsfordeling i et helt nøytral legeme, snakker man om «ladingen». Dette skjer for eksempel på grunn av et påtrykt elektriske felt eller ved bevegelser på en molekylær skala. I tilfelle av et polarisert materiale er ladningen bundet, og med innflytelse av «fritt bevegelig» ladningsbærere forskyves disse i en leder.
Et velkjent hverdagslig fenomen er mekanisme for separasjon av ladninger ved friksjon. Hvis for eksempel en ballong blir gnidd mot en genser, så vil elektroner overføres fra ett materiale til det andre. Det som da skjer er at elektroner og de resterende atomkjernene blir separert og gir opphav til såkalt berøringselektrisitet. I en Van de Graaff-generatoren skjer både berøringselektrisitet og elektrostatisk induksjon.
Ladningsseparasjon kan også være forårsaket av elektromagnetiske bølger, som for eksempel lys. Om det har en tilstrekkelig høy frekvens og treffer en metalloverflate, frigjøres elektroner ved den fotoelektriske effekten. Disse kan så oppfanges ved ved en positiv anode.
Relativistisk invarians
Ladningen Q til et legeme er ikke bare en konservert kvantitet, men også uavhengig av legemets hastighet. Det vil si at den elektriske ladning er en relativistisk invariant, noe som innebærer at den totale ladning av et objekt ikke påvirkes av lengdekontraksjon. Denne egenskapen har ladningen til felles med den invariant masse i et system, men skiller seg for eksempel fra energi. Eksempel viser at relativistiske invarians ikke er selvinnlysende for bevaring av mengder, men er i seg selv en ytterligere egenskap.
På teoretisk nivå kan relativistisk invarians til ladningen Q oppfattes som et volumintegral av ladningstettheten \rho:
Ved Lorentz-transformasjon forvandler ladningstetthet som tidskomponenten i en firevektor. Denne gjennomgår en endring analogt til tidsdilatasjon. Derimot vil det differensielle volumelementet d^3x gjennomgå en Lorentz-sammentrekning. Disse to effektene opphever hverandre akkurat slik at ladningen selv forblir uendret.
Interferensforsøk, for eksempel utført av Claus Jönsson (1930-), med elektroner i forskjellige hastigheter viser at deres ladninger er uavhengig av hastigheten. Ved temperaturendringer vil ladningen til et fast legeme endres på grunn av at hastigheten av dets elementærpartikler øker, som et resultat av økt termisk energi. Her er det elektronene som gjennomsnittelig får en mye større hastighet enn de positive atomkjernene med mye større masse.
Kvantekarakter
Elektrisk ladet materie kan ikke bære hvilken som helst kontinuerlig ladningsmengde. Ladningen til alle kjente elementærpartikler har blitt målt eksperimentelt med det resultat at alle leptoner og antipartikler alltid er heltallige multipler av elementærladningen e. Byggesteinene til atomer, altså protonet og elektronet har ladningen +e og -e, mens nøytronet er uten elektrisk ladning. Den nåværende (2015) nøyaktig verdi av denne natur konstanten er. Tallene i parentes indikerer usikkerhet i de siste sifrenes verdi, hvor CODATA har angitte tallverdien med usikkerhet.
Nukleoner som nøytroner og protoner består av kombinasjoner av andre partikler kalt kvarker. Disse har ladningen -\tfrac13~e eller +\tfrac23~e. Imidlertid er det aldri observert kvarker i fri tilstand, bare i bundet tilstander. Nøytroner og protoner består alltid av flere heltallige multipler av kvarker. Dermed er alle elementærpartikler som oppstår i fri tilstand multipler av elementærladningen.
Denne kvantekarakteren er teoretisk begrunnet i den elektrosvake modellen der elektriske ladningen er en attributt ved svake hyper-ladning og svak isospin. Imidlertid kan denne modellen ikke forklare hvorfor svake hyperladning og svak isospin bare kan anta visse verdier. Så langt er «årsaken» til den observerte kvantifiseringen av ladning uforklarlig; dette er en av de største gåter innenfor fysikken. I henhold til Paul Diracs (1902-1984) teori om eksistensen av en magnetisk monopol og dermed også magnetiske ladninger, bety at elektrisk ladning er kvantisert. Slike magnetiske monopoler er til nå ikke påvist.
Utenfor atomstrukturer er det imidlertid relevant å betrakte ladninger som kontinuerlige størrelser. Selv en liten strøm på bare en nano ampere innebærer en ladningstransport på rundt seks milliarder elektroner per sekund. Dermed er det innenfor elektroteknikken uinteressant å betrakte enkeltladninger. Et unntak er imidlertid shot støy en type forstyrrelser som oppstår ved elektronisk bildebehandling.
Elektrisk ladning i kvantefeltteori
I sammenheng med kvantefeltteori er elementærladningen koblingskonstanten for elektromagnetiske interaksjon. Fra ståstedet til renormaliseringgruppen er koblingskonstantene innenfor kvantefeltteori ikke konstanter, men er avhengig av energiskalaen. Dessuten er elementærladningen også avhengig av energiskalaen, fordi den øker med økende energi. Dette betyr at ved meget høye energier oppstår sterkere vekselvirkning mellom ladede partikler. Som et resultat er det mer sannsynlig med partikkelreaksjoner ved høye energier ved elektromagnetiske vekselvirkning. Sannsynligheten for at for eksempel en kollisjon mellom to elektroner fører til dannelse av et elektron-positron-par øker med energien i sammenstøtet.
Den elektrosvake modellen sier at elektromagnetisme er et effektivt samspill ved lave energier, som blir igjen etter et spontant symmetribrudd ved hjelp av Higgs mekanismen. Ved høyere energier tar derfor to interaksjoner plassen til elektromagnetisme, og elektrisk ladning blir erstattet av den svake hyperladning og svak isospin. Følgelig kan den elektriske ladning i en viss forstand betraktes som sammensatt av disse to typer ladning.
Symmetrien av positiv og negativ ladning er av betydning innenfor kvantefeltteori. Transformasjonen som reverserer alle tegn på de elektriske ladninger i en partikkelsystem kalles C. En ytterligere viktige forandringer i det følgende er P som er punktspeilingen av rommet på nullpunktet, og T reversering av retning til tiden. CPT-teoremet som er et grunnleggende utsagn om alle kvantefeltteorier, sier at spredningsprosesser er nøyaktig like når alle de tre transformasjoner anvendes på systemet. Dette gjelder imidlertid ikke for en enkelte transformasjon. Det er paritetsbrudd prosesser som forløper annerledes hvis bare P er brukt, og ved CP-brudd (ladningsparitets-brudd) oppstår når en prosess forløper annerledes enn sin romlige og lade speilet motstykke.
Elektrisk ladning som grunnlaget for elektrisitetslæren
Elektrisk ladete legemer omgir seg med et elektrisk felt og blir selv påvirket av slike felter. Mellom de ladede legemene virker Coulomb kraften, som sammenlignet med gravitasjonskraften mellom ladningsbærerne er svært sterk, mellom to protoner er for eksempel den elektriske frastøtingen 1035 ganger sterkere enn gravitasjonskraften mellom dem. Kraften forårsaker tiltrekking mellom en positiv og en negativ ladning, men frastøting mellom to like ladninger. En skulle kanskje tror at frastøtingen mellom protonene i atomkjernen fikk disse til å fare fra hverandre. Imidlertid virker den sterke kjernekraft til å holde nukleonene i atomkjernen sammen til tross for frastøtningskreftene mellom protonene. Elektrostatikken handler om elektriske ladninger i ro, deres distribusjon av ladning og det elektriske felt mellom dem.
der er elektromotorisk spenning (EMS) og ΦB er magnetisk fluks. Uttrykket sier altså at det er den tidsderiverte av fluksen som gir en indusert EMS. Dette fenomenet utnyttes i elektriske generatorer.
En mer generell beskrivelse av dette er gitt med Maxwells ligninger og den spesielle relativitetsteori. Bevegelige ladninger i generelle form studeres i elektrodynamiken. Vekselvirkning mellom ladete partikler som finner sted ved hjelp av fotoner er tema innenfor kvanteelektrodynamikken.
Ladningstetthet og elektrisk felt
Beskrivelsen av elektriske vekselvirkninger mellom elementærpartikler er praktisk bare i systemer med få partikler. For mange formål er det imidlertid helt tilstrekkelig å arbeide med romlig og tidsmessige gjennomsnittsstørrelser siden de små detaljene er ubetydelig for den makroskopiske fremstillingen. I utgangspunktet ble de grunnleggende likningene for elektromagnetismen etablert uten å vite om submikroskopiske strukturer. Ved å benytte teknikker for middelverdiberegninger forblir de grunnleggende likninger for elektromagnetisme uendret. Hvorvidt de midlere eller de nøyaktige likningene benyttes er gitt ut fra sammenhengen.
Ladningsfordeling i rommet er beskrevet ved en ladningstetthet ρ. Denne gir opphav til et elektrisk felt E som er gitt av Gauss' lov. Ved bruk av Nabla-operatoren kan den uttrykkes ved divergensen
hvor ε er permittiviteten til vakuum, også kalt den elektrisk feltkonstanten. Dette betyr at elektrisk feltlinjer har sin kilde i positive ladninger og negative ladninger tar dem opp.
I kovariant relativitetsteori kan det elektriske feltet kombineres med det magnetiske feltet i Faradays felttensor. Romladningstetthet ρ multiplisert med lysets hastighet c danner sammen med elektrisk strømtetthet J en firevektor Jμ = (cρ,J).
Ladning og elektrisk strøm
Når en elektrisk strøm flyter betyr det at ladningsbærere passerer gjennom et område, for eksempel tverrsnitt av en elektrisk leder, per tidsenhet (også bare kalt «strøm»). Denne parameteren gis symbolet I.
Enkelt sagt er forholdet mellom elektrisitet I og ladning Q gitt av uttrykket:
Hvor mye elektrisk ladning som er flyttet i tiden mellom t_0 og t følger av integrering på begge sider av uttrykket:
For et konstant strøm er forholdet mellom ladning og strøm:
Basert på denne ligningen sees det at coulomb kan representeres som. Dette forholdet angir grunnenhetene ampere og sekund er coulomb i SI-systemet.
På grunn av konservering av ladningen vil ladningsmengden i et gitt romlig område varierer bare i den grad ladningen strømme inn eller ut av dette området. Dette tilsvarer tilsvarer kontinuitetsligningen. Ladningen regnes lik volumintegralet av ladningstettheten \rho innenfor det gitte rommet V. Endringen av denne ladningen er lik flateintegralet av strømtettheten J  over den lukkede overflaten S til volumet V (, «randen av V»), og er lik den elektriske strømmen I. Strømretningen ut av volumet er definert som positiv:
Ved bruk av divergensteoremet finner man herav kontinuitetsligningen på vanlig form.
Måling av elektrisk ladning
Ladningsmengden for én Coulomb tilsvarer rundt 6,24 · 1018 elementærladninger. For bestemmelse av den totale ladningen for et system er det i regelen ikke lett å telle ladninger. Indirekte kan den av eller påløpte ladningen til et område (for eksempel et legeme) bestemmes ved å måle strømstyrken: Når en strøm flyter med konstant intensitet I i perioden t transporteres en ladningsmengde på. Generelt er den ladning som har gått inn i, eller gjennom et legeme, integralet av elektriske strøm over tid.
I utgangspunktet kan verdien av en ladning q også bestemmes ved at et elektrisk felt av kjent feltstyrke E måler den kraften F som virker på et ladningen. Definisjonen av feltstyrken gir
Denne metoden er underlagt strenge restriksjoner: Prøven må være liten, bevegelig og være svært godt elektrisk isolert. Ladningen til testlegmet må ikke påvirke det elektriske feltet, noe som er vanskelig å verifisere. Derfor bør ladningen være lav, men da vil kraften også være vanskelig å måle.
Ulempene som er beskrevet med metoden over har ingen videre tiltak for, men en metode for å måle store ladninger finnes. Den er basert på forholdet mellom kapasitans C til en kondensator og spenning U:
En kondensator med kjent kapasitet kan lades opp med den ladningen som skal måles, for deretter å måle spenningen som oppstår over dens terminaler. Denne målingen må utføres med høy motstand,                                                                                   det vil si at den bare må oppta en ubetydelig mengde av den ladning fra den ladningen som skal måles. Dette gjøres med en elektroskop eller bedre med en impedans-omformer. Imidlertid må kapasiteten av ladningskilden være kjent siden noe av ladningen forblir der. En spenningsløs måling med en integrator (uten  inngangsmotstand også kjent som en kostnad forsterker) unngår dette problemet.
Kari Stefansen
Kari Stefansen (født 1971) er en norsk sosiolog. Hun er forsker I ved Velferdsforskningsinstituttet NOVA ved Oslomet – storbyuniversitetet.
Utdanning og yrkesliv
Stefansen ble cand.polit. i sosiologi ved Universitetet i Oslo i 1998 og ph.d. samme sted i 2011. Hun forsker på familie, foreldreskap, seksuell vold, Statens Barnehus og vold i nære relasjoner. Stefansen er en av tre ledere for voldsprogrammet ved NOVA. Fra 2012 til 2016 var hun ansvarlig redaktør for tidsskriftet Sosiologi i dag sammen med May-Len Skilbrei, og fra 2017 til 2018 var hun en av tre ansvarlige redaktører for Norsk sosiologisk tidsskrift.
Familie
Hun er samboer med professor i sosiologi, Ketil Skogen.
Vätsäri ødemarksområde
Vätsäri ødemarksområde (finsk: Vätsärin erämaa-alue, svensk: Vätsäri ödemarksområde) er beliggende i Enare i nord-Finland, mellom nordøstsiden av Enaresjøen og den finsk–norske grensen. Landskapet dekkes av taigaskog av gran, myr og sjøer. Den nordøstligste delen består av snaufjell. Vätsäri er en av tolv ødemarksområder i Lappland og dekker et område på 1 550 km². Reservatet er underlagt Forststyrelsen og ble opprettet sammen med de andre ødemarksområdene i 1991.
Området er en del av Pasvik–Enare trilateralpark sammen ned Øvre Pasvik nasjonalpark og Øvre Pasvik landskapsvernområde i Norge, og den norsk-russiske Pasvik naturreservat. Området har en merket sti og noen hytter.
Området har en kort vekstsesong, kalde vintere, lite regn, og dårlig jordsmonn på grunn av det underliggende grunnfjellet av gneis. Enaresjøen er påvirket av sur nedbør og nedgang i fiskebestanden på grunn av kraftverkene i Pasvikelva. Området er et viktig habitat for brunbjørn og har en stor bestand av elg. Samer driver reindrift i området. Sik og lagesild utgjør de viktigste fiskeartene, med sistnevnte som en fremmed art.
Ole O. Vold
Ole Olsen Vold (født 13. februar 1878 på Østre Toten, død 15. november 1956 i Oslo) var en norsk politiker, formann i Norges Socialdemokratiske Ungdomsforbund fra 1905 til 1906. Vold hadde vært medlem av NSUs forløper Kristiania-laget fra det ble stiftet i 1900. Han arbeidet på den tiden som bud.
Vold var hovedkasserer i Oslo kommunale leieboerorganisasjon i vel 25 år.
Han var gift. Han døde i Oslo i 1956 og ble begravet på Nordre gravlund.
Kill Your Darlings
Kill Your Darlings er en amerikansk dramafilm fra 2013.
Om filmen
Filmen er basert på virkelige hendelser. Den er regissert av John Krokidas, og har Daniel Radcliffe, Jack Huston, Ben Foster og Dane DeHaan i hovedrollene.
Filmen ble vist på Sundance filmfestival i 2013.
Handling
Allen Ginsberg (Daniel Radcliffe) får livet snudd opp-ned når han møter på Lucien Carr (Dane DeHaan) på universitetet, og får dermed et innblikk i bohemverdenen. Han blir også introdusert for Jack Kerouac (Jack Huston) og William Burroughs (Ben Foster). Disse tre starter det som senere er kjent som beat-generasjonen. Imidlertid forandres alt når David Kammerer (Michael C. Hall), en mann med sterke følelser for Carr, blir drept. Kerouac, Burroughs og Carr blir alle mistenkt for mordet.
Joe Bouchard
Joe Bouchard (født 9. november 1948, Watertown, New York) er en amerikansk bassist, vokalist, gitarist og låtskriver. Han var en av grunnleggerne av Blue Öyster Cult, men forlot bandet i 1986. Han har bl.a. bidratt med låter som «Hot Rails to Hell», «Astronomy» (sammen med broren Albert) og «Nosferatu».
I 1997 og 2006 ga han ut plater med sitt band The X Brothers, og i 2001 debutplaten til prosjektet Bouchard, Dunaway And Smith. I 2008 dannet han bandet Blue Coupe sammen med Dennis Dunaway og Albert Bouchard, og de ga ut debutplaten «Tornado on the Tracks» i 2010. Bandnavnet henspiller på musikernes fortid i Blue Öyster Cult (Bouchard-brødrene) og bandet til Alice Cooper (Dennis Dunaway). Joe Bouchard har gitt ut fire soloplater, titulert «Jukebox in My Head» (2009), «Tales from the Island» (2012), «New Solid Black» (2014) og «The Power of Music» (2016), og har ellers jobbet som plateprodusent for andre artister. Han har mastergrad i musikkteori, og har gitt ut lærebøker i gitarspill.
James Jeggo
James Alexander «Jimmy» Jeggo (født 12. februar 1992) er en østerrikskfødt australsk fotballspiller som spiller for den skotske klubben.
Hans bror Luc Jeggo har tidligere spilte for, og.
Landslaget
Han erstattet Mile Jedinak i s tropp til FIFA Confederations Cup 2017 i Russland.
St. Andreasloge
St. Andreasloge, også kalt «det røde frimureri» og «skotteloger», er navnet på en form for frimurerloger som arbeider innenfor flere høygradssystemer i frimureriet. Innenfor det det svenske frimurersystem, som praktiseres i Norge, Sverige, Danmark, Island og Tyskland, arbeider St. Andreaslogene fra fjerde til sjette grad. De befinner seg der mellom St. Johannes logene (de tre første gradene) og Kapittelet (syvende til tolvte grad).
I Den Norske Frimurerorden finnes det 19 St. Andreasloger, den eldste fra 1841. Ordenen har i tillegg tre deputasjonsloger, to broderforeninger og 12 frimurergrupper som arbeider i samme skift, men som er for små til å kunne opphøyes til loger.
Trekantspinnere
Trekantspinnere (Uloboridae) er en gruppe (familie) av edderkopper som tilhører undergruppen Entelegynae i gruppen Araneomorphae. De er en av meget få edderkopp-grupper som ikke har giftkjertler.
Utseende
Små til middelsstore (de nordeuropeiske artene 3–6 mm) edderkopper. Forkroppen er ganske bred, de åtte øynene ganske små og vidt spredte. Hos slekten Hyptiotes er øynene spredt utover midt oppe på forkroppen, ikke i den fremre enden. Slekten Uloborus kjennes på at forkroppen har brede ("pyjamas"), mørke lengdestriper. Frambeina er lange og krumme, og strekkes gjerne framover når edderkoppen sitter stille. Dette bidrar, sammen med disse edderkoppenes ofte uvanlige kroppsform, til å gjøre dem lite gjenkjennelige som dyr, og bidrar til effektiv kamuflasje. Hunnene har en stor og høyt hvelvet bakkropp, ofte med påfallende knøler.
Levevis
Disse edderkoppene er blant meget få grupper (ved siden av Liphistiidae og Holarchaeidae) som mangler giftkjertler. Da de ikke kan lamme byttet med gift, pakker de det svært tett inn i silke før de fortærer det. De spinner hjulnett, eller ufullstendige hjulnett, av såkalt cribellat silke. Hos slekten Hyptiotes er nettet en sektor av et hjulnett, formen blir dermed trekantet. Uloborus spinner et hjulnett som ligger flatt og har klebrig, krusete silke festet til spiralene, som danner et bånd tvers over nettet. Hunnen spinner en flat, stjerneformet eggsekk til eggene.
Utbredelse
Familien forekommer i alle verdensdeler.
Jesus står i porten
Jesus står i porten er en novellesamling skrevet av Ingvar Ambjørnsen, utgitt i 1988. Samlingen inneholder elleve noveller;
Sebastian Labori Christiansen
Sebastian Labori Christiansen (født 17. mars 2003 i Halden) er en norsk ishockeyspiller som spiller back for Fjordkraft-klubben for Sparta Warriors og moderklubben er Comet Halden har også vært i Svenske Lions HC sitt U16 lag.
Sigmund Grønmo
Sigmund Grønmo (født 28. mars 1947 i Sømna i Nordland) er en norsk statsviter og sosiolog. Han er professor emeritus i sosiologi ved Universitetet i Bergen hvor han var rektor mellom 2005 og 2013.
Bakgrunn og virke
Grønmo er opprinnelig odelsgutt fra Sømna på Helgelandskysten. Han har magistergrad i statsvitenskap fra Universitetet i Oslo (1971), men er bedre kjent som sosiolog. Tyngdepunktet i Grønmos forskning er innenfor økonomisk sosiologi, tidssosiologi og samfunnsvitenskapelig metode. Han har særlig vist interesse for nettverkstilnærminger og strukturelle analyser. Grønmo er forfatter av flere bøker og en rekke artikler i norske og internasjonale tidsskrifter. Grønmo har gitt ut læreboken Samfunnsvitenskapelige metoder (2004, 2. utgave 2015, Fagbokforlaget). Grønmo er tidligere redaktør av Sosiologisk Årbok. Han er medlem av redaksjonsrådene for tidsskriftene Consumption, Culture & Markets, Sosiologisk tidsskrift og Tidsskrift for samfunnsforskning.
Fra 1990 har Grønmo vært professor i sosiologi ved Universitetet i Bergen. Han har tidligere vært professor ved Handelshøyskolen BI, dosent og professor II i sosiologi ved Universitetet i Oslo, forskningssjef ved Fondet for markeds- og distribusjonsforskning, og vitenskapelig assistent ved Institutt for samfunnsforskning. Han har vært gjesteprofessor ved universiteter i Canada, USA, Australia og Storbritannia, - Dalhousie University, Illinois State University, University of California og University of Queensland.
Før han ble rektor ved Universitetet i Bergen har Grønmo har innehatt flere universitetspolitiske verv. Han har vært instituttstyrer ved Sosiologisk institutt, samt prodekan og dekan ved Det samfunnsvitenskapelige fakultet. Han var rektor ved Universitetet i Bergen fra 2005 til 2013. Som rektor startet han i 2008 arbeidet for rehabilitering av UiBs museumsbygning med etablering av en ny universitetsaula. Aulaen ble åpnet i 2015, og rehabiliteringen av museet ble fullført i 2019.
Grønmo har vært preses i Selskapet til vitenskapens fremme, styreleder i NIFU-STEP, styremedlem i Nasjonalt organ for kvalitet i utdanningen (NOKUT) og Universitets- og Høyskolerådet, medlem av Nordisk forskningspolitisk råd og medlem av forskningskomiteen i European University Association.
Rød mangrovekrabbe
Rød mangrovekrabbe er en art av krabber som lever i mangroveskogene i Malaysia, Thailand og Indonesia.
Sigmund Grønmo
Bakgrunn og virke
I 2007 ble Grønmo innvalgt som medlem i Det Norske Videnskaps-Akademi, Den historisk-filosofiske klasse.
Rød mangrovekrabbe
De mørkerøde dyrene når et beinspenn på ca. 10 cm. Hannen har større og kraftigere klør en hunnen, men er ellers lik i farge og størrelse. Hannen har gjerne et harem på to-tre hunner, og forholdene er som regel faste. Den er relativt fredelig av lynne, men mindre artsfrender kan bli betraktet som mat.
Den røde mangrovekrabben livnærer seg primært av mangroveløv, men kan regnes som altetende.
Sigmund Grønmo
Bakgrunn og virke
I 2010 ble Grønmo slått til ridder av Hans Majestet Pinnsvinets orden, som er Studentersamfunnet i Bergens utmerkelsesmedalje.
Mellom 1968 og 1969 var han leder for Sosialistisk Ungdomsforbund, og sto i denne egenskapen i spissen for å løsrive organisasjonen fra Sosialistisk Folkeparti.
Festning Holland
Festning Holland omfatter den delen av Nederland som ble ansett som et strategisk kjerneområde mellom 1922 og 1940. Ved et eventuelt angrep måtte dette området kunne holde stand mot fiendtlige angrep i lengre tid, og ble dermed betraktet som landets siste forsvarslinje. Området som ble beskyttet av festning Holland sammenfaller grovt sett med det som nå (2008) kalles Randstad. Innenfor dette området befinner store deler av provinsene Noord- og Zuid-Holland og Utrecht seg, og byene Amsterdam, Leiden, Den Haag, Rotterdam, Dordrecht og Utrecht.
I forsvarslinjen var blant annet naturlige barrierer som elver og kanaler, Maas og Waal på sydflanken og Grebbelinjen i øst. I nord lå blant annet Stelling van Den Helder ved Den Oever og et anlegg ved Kornwerderzand.
«Festningen»
Begrepet «Festning Holland» ble brukt uformelt som et samlenavn for Vest-Nederlands permanente forsvarsverker frem til 1922. Etter en reorganisering av landets forsvar ble da commando Vesting Holland opprettet, og begrepet også tatt i bruk offisielt.
Festningen var delt inn i fire kommandoområder, hver med ansvaret for en del av dets grense:
Radioåret 1951
Radioåret 1951 er en oversikt over hendelser, radioprogram, fødte og avdøde personer med tilknytning til radio i 1951.
Festning Holland
«Festningen»
De eksisterende forsvarslinjene og stillingene, slik de ble bygget etter loven om festninger fra 1874, hadde under første verdenskrig vist seg å være så sårbare at de ikke ble ansett for å være egnet til å beskytte områdene som ble inundert (oversvømmet). Inundering var fremdeles en god forsvarsteknikk, men festningssystemet var taktisk sett foreldet.
Landet skulle nå forsvares av en feltarmé (ned.: Veldleger), som var en mobil hær bestående av reservister. Denne skulle være basert i «Festning Holland», og ha denne som operativ base. I 1926 ble nesten alle festningsverk utenfor «Festning Holland» lagt ned, et av unntakene var Stelling van Den Helder. De andre fortifikasjonene ble tatt i bruk som depoter eller kaserner.
Xinglong-observatoriet
Xinglong-observatoriet (forenklet kinesisk: 兴隆观测基地, tradisjonell kinesisk: 興隆觀測基地, pinyin: Xīnglóng guāncè jīdì) er et astronomisk observatorium i byprefekturet Chengde, sør for den største fjelltoppen i Yanfjellene i provinsen Hebei i Kina. Stedet har syv installerte teleskoper, og er et populært turiststed.
De tre asteroidene (31196) Yulong, (48799) Tashikuergan og (58418) Luguhu ble oppdaget ved observatoriet i 1996 og 1997.
Tråd (informatikk)
Tråder i programmeringssammenheng er betegnelsen på flere deler av det samme programmet som kjører samtidig.
Flere tråder kan i moderne datasystemer kjøres parallelt. Tråder er skilt fra vanlige prosesser ved at en vanlig prosess er uavhengig, har masse tilstandsinformasjon, separate minneadresser og interne prosess-kommunikasjonsmekanismer. Tråder deler imidlertid informasjonen fra én enkel prosess, samt minne og andre ressurser, direkte; de kan betraktes som asynkrone prosedyrer i et program. Kontekstskifte mellom flere tråder går i de fleste tilfeller fortere enn bytting mellom prosesser. Systemer som Windows NT-familien sies å ha «billige» tråder og «dyre» prosesser. I andre operativsystemer er det ikke så stor forskjell.
Hovedfordelen med flere tråder er at oppgaver med forskjellig krav til ressurser kan utføres i forskjellige tråder. Slik oppnås for eksempel at skjermen blir oppdatert mens platelageret, som trenger lite systemresurser, arbeider. En fordel i større systemer kan være at et program kan kjøres raskere på datasystemer med flere prosessorer, prosessorer med flere kjerner eller over en samling maskiner.
Forststyrelsen
Forststyrelsen (finsk: Metsähallitus samisk: Meahciráđđehus) er en finsk statlig etat som forvalter den finske stats utmarksområder, inkludert sjøer. Blant dens oppgaver er forvaltningen av Finlands nasjonalparker og ødemarksområder, og andre naturreservater på statlig jord. Etaten ble etablert i 1859 for å forvalte de statseide skogseiendommene.
Vallø kommune
Vallø kommune er en tidligere dansk kommune i Roskilde amt på Sjælland, dannet ved kommunalreformen i 1970. 1. januar 2007 ble den slått sammen med Stevns kommune (1970–2006) til nye Stevns kommune i Region Sjælland.
Her ligger Vallø slott.
Antiokos IX Kyzikenos
Antiokos IX Kyzikenos (død 96 f.Kr.) var konge av det hellenistiske Selevkideriket i tiden 114 til 96 f.Kr. Han var sønn av Antiokos VII Sidetes og Kleopatra Thea.
Da hans far døde i Partia og hans onkel Demetrios II Nikator kom tilbake på tronen i 129 f.Kr. og tok sin hustru Kleopatra Thea tilbake (som hadde vært gift med hans far Antiokos VII mens onkelen satt i fangenskap i Partia), sendte hans mor ham til den greske byen Kyzikos i Bosporos (derav hans tilnavn Kyzikenos).
I 115 f.Kr. fikk Antiokos IX seg en hær på Kypros da han giftet seg med Kleopatra IV av Egypt, som før hun ble skilt var noen måneder dronning av ptolemeiske Egypt sammen med sin ektemann og bror Ptolemaios IX Lathyros. Antiokos IX kom deretter tilbake til Syria for å kreve tronen fra sin halvbror og fetter Antiokos VIII Grypos, den lovmessige kongen. Han okkuperte den sørlige delen av Syria og i 113 f.Kr. erobret han hovedstaden Antiokia, men Grypos beholdt området Kilikia rett ved. I 112 f.Kr. beseiret Kyzikenos sine motstandere, men samtidig ble Kleopatra IV tatt til fange og drept. I løpet av sommeren det samme året tapte han Antiokia.
Begge to henvendte seg til Egypt for allierte: Grypos allierte seg med Ptolemaios X Aleksander mens Antiokos IX Kyzikenos ble støttet av Ptolemaios IX Lathyros.
I 103 f.Kr. giftet Grypos seg med Kleopatra Selene I, datter av Ptolemaios VIII Euergetes og søster av Kleopatra IV, men sommeren 96 f.Kr. døde han av naturlige årsaker. Han hustru Kleopatra Selene vendte seg da til Antiokos IX Kyzikenos og giftet seg med ham. Kyzikenos var da ikke langt unna fra å forene hele Selevkideriket. Imidlertid dukker det opp en ny rival om tronen, Selevkos VI Epifanes, den eldste sønnen til Antiokos VIII Grypos, og han fortsatte styret til sin far. Brødrene Demetrios III Eukairos og Filip I Filadelfos, begge sønner av Antiokos VIII Grypos med dennes andre hustru Tryfaena. Med støtte fra Ptolemaios IX Lathyros erobret de Damaskus. I disse kampene ble Antiokos IX Kyzikenos nedkjempet og drept i 96 f.Kr.
Han ble etterfulgt av sin sønn Antiokos X Eusebes i et svekket Selevkiderike.
Vennbahn
Vennbahn er en tidligere jernbanestrekning som ble bygget over det som var tysk område av Preußische Staatseisenbahnen. I dag er imidlertid banen en del av Belgia, dels fordi grensene ble flyttet som følge av Versaillestraktaten, og dels fordi denne bestemte at de delene av jernbanetraseen, med tilhørende stasjonsanlegg og andre installasjoner som var på den tyske siden av grensen, likefullt skulle være belgisk territorium. Dette var først en midlertidig bestemmelse som ble gjort permanent i 1922.
NM i landeveissykling 1916
Norgesmesterskapet i landeveissykling 1916 ble arrangert i Kristiania 30. juli.
Vennbahn
Dette medførte at det ble etablert fem tyske eksklaver på traseens vestlige side.
NM i landeveissykling 1916
Kongepokalen ble vunnet av Daniel Clausen.
Vennbahn
Rute
Jernbanelinjen var normalsporet på 75 kilometer over Hohes Venn (Hautes Fagnes) til sør for Aachen i en hovedsakelig sørlig retning fra Eupen via Raeren (hvor depotet var), Monschau (Montjoie) og Malmedy til Trois-Ponts, med en 20 kilometer østlig sidespor fra Oberweywertz til Bütgenbach og Losheim. I Eupen var den ved Herbesthal forbundet til hovedlinjen Brussel-Köln. Ved Trois-Ponts hadde den forbindelse til linjen Liège-Luxembourg.
Historie
Jernbanen ble anlagt for frakt av koks og kull fra Tyskland til den voksende stålindustrien i Luxembourg og Lothringen og med jernmalm fra de nyfunnede forekomstene i Lothringen som ble sendt tilbake nordover. Linjen fra Aachen til Monschau ble åpnet 30. juni 1885, og linjen fra Raeren til Eupen åpnet 3. august 1887, mens forbindelsen til Walheim ble åpnet 21. desember 1889.
Grensekommisjonen arbeidet i perioden 23. januar 1920 til 4. januar 1923, og hadde problemer med alle hensyn som skulle tas der hvor Vennbahn gikk inn i det området som skulle forbli tysk. Belgia krevde her at jernbanetrasen skulle være belgisk territorium, da denne jernbanelinjen var så viktig for nord/sør-kommunikasjonen i det nye området som Versaillestraktaten hadde tilført dem, et areal på rundt 1,036 km² og med en befolkning på rundt 60,000.
Kommisjonen gikk med på de belgiske kravene og hele trasen, med tilhørende bygninger skulle være belgisk territorium, og slikt skapte de tyske enklavene inne i Belgia. Fem av linjens stasjoner ble liggende inne i Tyskland, dog på belgisk territorium, og betjente slik befolkningen i et fremmed land. Disse stasjonene beholdt sine tyske navn. Denne plasseringen krevde spesielle grensekontroll- og tollklareringsbestemmelser, blant annet ble gods som skulle passere gjennom områdene til belgiske destinasjoner plassert i forseglede vogner, tilsvarende passasjerer i egne, avlåste vogner. Reisende til de tyske stasjonene reiste i henhold til tyske bestemmelser og billettpriser.
Både som en følge av børskrakket i 1929, men også som en følge av nasjonalsosialistene fremmarsj, sank trafikken på banen.
18. mai 1940 erklærte Adolf Hitler at hele Eupen-Malmédy som gjenannektert «i triumf» av Tyskland og Vennbahn ble overlevert som en fullstendig tysk jernbanelinje fra 2. juni 1940. Banen ble under hele andre verdenskrig benyttet til å frakte forsyninger til de tyske styrkene i vest. Ardenneroffensiven vinteren 1944-45 ødela imidlertid mye av banens infrastruktur, særlig broer. Etter det tyske nederlaget i 1945 ble imidlertid situasjonen fra før andre verdenskrig gjenopprettet, men skader fra krigshandlingene var ikke utbedret før i 1947, da deler av banenettet gjenåpnet, dog ikke banenettet til Luxembourg og deler av de resterende linjene gikk over til bare godstranport.
Operativt
Etter andre verdenskrig fikk linjen stadig mindre betydning og infrastrukturen ble stadig mer nedslitt. Mye av passasjertrafikken ble utfaset i 1960 og 1962 og deler av linjen ble lagt ned i etapper, og den siste var 1. juni 1991. Da hadde også linjen blitt brukt til troppetransporter under vestallierte øvelser, og til miliær trasport til Elsenborn-Butgenbach Air Base, nord-nordvest for Bütgenbach.
Linjen ble deretter fram til utgangen av 2001 brukt som museums- og turistbane, men ble da stanset på grunn av pengemangel. Strekningen mellom Kalterherberg og Sourbrodt er det i dag turisttrafikk med dresinsykler.
Opprivning av den gamle skinnegangen ble påbegynt 4. desember 2007. I september 2008 var sporene mellom Trois-Ponts og Sourbrodt fullstendig ryddet.
Fremtid
I 2008 ble det meldt, at siden Vennbahn ikke lenger var operativ, måtte Belgia tilbakelevere de tidlugere traseområdene, slik at eksklavene kunne ble gjenforent med Tyskland. De tyske og belgiske utenriksdepartement har imidlertid senere erklært at områdene vil forbli belgiske og eksklavene vil bestå.
Rudolf Agricola
Rudolf Agricola, egentlig Rudolf Huysmann (født 1443 i Bafflo ved Groningen, død 1485 i Heidelberg i Tyskland) var en ledende skikkelse blant de tidlige nedertyske humanister.
Morten Ramm
Morten Ramm (født 16. juli 1978 i Tønsberg) er en norsk tekstforfatter, komiker, gjøgler og skuespiller.
Liv og virke
Han debuterte i programserien Manshow på TV 2 Zebra i 2006. Her var han med i redaksjonen og hadde egne stunt-reportasjer. Han fungerte også som sidekick for programleder Håvard Lilleheie i studio. Han er også med i Torsdag kveld fra Nydalen. Han er kjent for rollene sine DJ Dan og Tommy P.
Har også hatt scenenavnet Dice som frontfigur i bandet Yatzi. Bandet var basert på 1990-årenes teknobølge. Høsten 2008 var Ramm aktuell på VGtv med daglige korttriks. Programmet hadde navnet Magiske Morten.
Høsten 2009 var også han med i konkurransen Camp Senkveld i programmet Senkveld med Thomas og Harald på TV 2.
I 2014 var han med i påskekrimserien Toget - På sporet av en morder sammen med John Brungot. Ramm hadde rollen som Svenn i filmen Jakten på Berlusconi fra 2014.
I 2017 ble han verdensmester i brennevin på International Wine and Spirits Competition (IWSC) i London med sin kremlikør dRAMM.
Samme år startet han humornettsiden Humornieu, der han selv og flere unge komikere laster opp sketsjer og humorinnslag. Sammen med Einar Tørnquist medvirket han i TV 2-serien Ramm og Tørnquist redder Norge (2016–2018) hvor de to reiste rundt til forskjellige steder i Norge for å hjelpe små forretninger i kampen mot kjøpesentre og store kjeder.
I 2020 startet han podkasten Morten Ramm lar kakla gå... til du sovner
Ramm er også deltaker i podkasten og nettprogrammet Enkel Servering, sammen med Martin Sleipnes og Ole Soo.
Sønderborg kommune
Sønderborg kommune ligger i Region Syddanmark i Danmark. Kommunen ble dannet ved Kommunalreformen (2007) da de følgende kommunene ble slått sammen: Augustenborg kommune, Broager kommune, Gråsten kommune, Nordborg kommune, Sønderborg kommune, Sundeved kommune og Sydals kommune.
Ved kommunevalget 15. november 2005 fikk kommunestyret flertall fra Socialdemokraterne, og Nordborgs borgermester Jan Prokopek Jensen ble valgt til borgermester også for den nye storkommunen Sønderborg.
Diamanter (Grethe Kausland-album)
Diamanter er en samleplate med Grethe Kausland, utgitt i 2006.
Bente Lind
Bente Lind (senere Bente Erøy, født 4. juni 1948 i Arendal) er en norsk sanger, med barne- og skoleår i Arendal. Hun bodde deretter en tid i Finland og ble oppdaget på en talentkonkurranse på Park Hotell i Moss høsten 1964. Sammen med orkesteret The Lunicks (tidligere: The Upstarts) ble hun invitert til å spille inn plater for MANU records i Oslo, av direktør Per Gunnar Jensen i duoen Bjørg og Per Gunnar.
Hennes debutplate ble arrangert av Thor G. Norås, som også skrev alle hennes innspillinger for MANU. Debutplaten, Goodbye Jimmy, goodbye, var en homage (hyllest til en avdød) til Jim Reeves, som da nylig var omkommet i en flyulykke hvor han selv førte flyet. Denne platen ble straks en stor slager i hele Skandinavia og med hennes bakgrunn ble den også utgitt i Finland. På finsk ble «You cannot hurt me» titulert «Yksinen oon» («I'm alone») fordi den åpner med ordene: «So now I'm alone again, you cannot hurt me».
Fred Perry
Frederick John Perry (født 18. mai 1909 i Stockport, død 2. februar 1995) var en engelsk tennisspiller og bordtennisspiller. Han vant Wimbledon-turneringen tre ganger (1934-36). Han var rangert som verdens fremste mannlige spiller i fem år. Han var den siste mannlige britiske tennisspiller som vant Wimbledon-turneringen inntil Andy Murray vant i 2013.
Bente Lind
I USA ble platen utgitt på de Ville Records. Den finnes også på en samling som heter Girls in Garage Band. Sammen med sitt orkester, The Lunicks og Nina & Patzy, The Dandy Girls, Sully Ann (Gunn Støa), Toril Støa, Green Onions, Roy Scott, Jørn Are med fler, gjorde de en stor innsats i de to norske rocke-filmene, Equilibrium og Broder Gabrielsen.
Fred Perry
Han var spesiell fordi han var verdens beste i to idretter, både bordtennis og tennis.
Bente Lind
Bente Lind lå på Ti i skuddet i 1965 som første norske artist med sangen «Goodbye Jimmy, goodbye».
Fred Perry
Fred Perry klesmerke
På slutten av 1940-tallet ble Perry kontaktet av Tibby Wegner, en østerriksk fotballspiller som hadde funnet opp en anti-perspirerende innretning som skulle bæres rundt håndleddet. Perry gjorde noen modifikasjoner og fant slik opp svettebåndet. Wegners neste ide var å produsere en sportsskjorte som skulle lages av hvit strikket bomullpiquet med korte ermer og knapper i fronten.
Bente Lind
Hun toppet Norsktoppen i 1982 i åtte uker med «Vil du følge med meg», som ble årets mest populære plate på Norsktoppen det året. Hun var også en av deltagerne i Melodi Grand Prix 1990 hvor hun kom på en delt sjetteplass med sangen «Ciao Amore».
Fred Perry
Fred Perry klesmerke
Fred Perry poloskjorten ble lansert på Wimbledon i 1952 og ble en umiddelbar suksess. Merket er best kjent for laurbærkransen på venstre skjortebryst. Denne logoen (som var basert på det gamle Wimbledon-mesterskapsymbolet) ble i motsetning til Lacoste-krokodillen ikke strøket på, men sydd på skjorten.
Bente Lind
Bente Lind har blitt kalt norsktoppdronning, og hun har også sunget mye countrymusikk. Hun har opptrådt på canadisk TV med country og hatt andre TV-opptredener, både i Norge og i Sverige, blant annet i Hylands Hörna. Hun har dessuten deltatt på et utall samlekassetter, hvorav flere har solgt til gull og andre troféer. Bortsett fra «Vil du følge med meg» og «Goodbye, Jimmy, goodbye», er «Comment ca va», «Driver dugg, faller regn» og «Da lyser en sol» andre melodier som forbindes med Bente Lind.
Fred Perry
Fred Perry klesmerke
Denne poloskjorten var tilgjengelig kun i hvitt inntil slutten av 1950-årene da mods begynte å bruke den og ønsket flere farger å velge mellom. Det ble etterhvert et merke brukt av flere tenåringsgrupper i 1960- og 1970-tallet, alt fra skinheads til Northern Soul og Perry Boys fra Manchester. Merket har også blitt populært blant tenåringer i Nord-Irland. Der er gruppene gjenkjennelige på grunn av at de bærer Fred Perry-klær i lilla med hvite striper. Dette er en måte å definere seg for arbeiderklasseungdom i Nord-Irland.
Bente Lind
Hun er portrettert i nr. 26 av det amerikanske rocke-magasinet Ugly-Things.
Svømming under EM i svømmesport 2010 – 200 meter ryggsvømming menn
Øvelsen 200 meter ryggsvømming menn ved EM i svømming 2010 på langbane fant sted 13. og 14. august i Budapest, Ungarn.
Metallactulus jucundus
Metallactulus jucundus er en bille som hører til familien hjortebiller (Lucanidae) i gruppen skarabider (Scarabaeoidea).
Bra vibrationer (sang)
«Bra vibrationer» er en svensk slager-poplåt fra 1985 som er komponert av Lasse Holm med tekst av Ingela Forsman. Sangen ble sunget av Kikki Danielsson og vant svenske Melodifestivalen i 1985 og representerte Sverige på hjemmebane i Eurovision Song Contest 1985. I den internasjonale finalen endte «Bra vibrationer» på en tredjeplass.
Metallactulus jucundus
Utseende
En ganske liten (13–20 millimeter), blank, mørkt rødbrunlig hjortebille. Kroppen er avlang og parallellsidig, gjerne med litt matt metallisk glans, kraftig punktert, særlig på hode og pronotum. Hannens kjever er krumme og omtrent så lange som hodet, med en kort tann på innersiden. Pronotum er avrundet firkantet med en stor, grunn grop i midten, dekkvingene jevnbrede, tett og litt rynkete punkterte.
Bra vibrationer (sang)
Bakgrunn
Sangen var en av ti deltakerlåter i den svenske finalen, Melodifestivalen, lørdag 2. mars i Malmö. Teksten var skrevet av Ingela Forsman, mens Lasse Holm hadde komponert melodien. Holm hadde tidligere vunnet konkurransen som opphavsmann med «Dag efter dag» i 1982 og «Främling» i 1983.
Metallactulus jucundus
Levevis
Larvene utvikler seg i råtne trestammer.
Bra vibrationer (sang)
Bakgrunn
Holm hadde først tilbudt Lena Philipsson å opptre med låten, men hun takket nei. I stedet tilbød han låten til sin mangeårige samarbeidspartner Kikki Danielsson. Danielsson var skeptisk til låten og mente den var «pop-ete». Men etter å ha blitt overtalt av naboene og sin daværende ektemann, Kjell Roos, takket hun ja til å fremføre den i Melodifestivalen.
Metallactulus jucundus
Utbredelse
Arten er utbredt på Filippinene (Luzon).
Bra vibrationer (sang)
Bakgrunn
I den svenske finalen vant sangen en klar seier og ble dermed Sveriges bidrag til Eurovision Song Contest 1985 som ble arrangert i Scandinavium i Göteborg lørdag 4. mai.
Eurovision Song Contest
I Göteborg var «Bra vibrationer» det 16. bidraget ut på scenen av 19 deltakere – etter Sveits' Mariella Farré og Pino Gasparini med «Piano, Piano», og før Østerrikes Gary Lux med «Kinder dieser Welt». Curt-Eric Holmquist dirigerte det svenske bidraget. Danielsson stilte på scenen med danserne Mary Johnson og David Johnson samt et støttekor på tre vokalister.
I avstemningen lå sangen flere ganger i ledelsen – godt hjulpet av 12 poeng fra både Finland og Norge. Til slutt fikk sangen 103 poeng og endte på en tredjeplass. Dette var Sveriges tredje topp 3-plassering i konkurransen på rad.
Om sangen
Lasse Holm har senere innrømmet at han hadde hentet inspirasjon fra den britiske popgruppen Wham! og sangen «Wake Me Up Before You Go-Go» fra 1984. Han understreket imidlertid at inspirasjonen kom musikkstilen, og ikke selve sangen.
I teksten relaterer sangens jeg-person sine sterke følelser av det å bli forelsket i en mann som hun nettopp har møtt. Hun er bekymret over at ting skjer for fort, men på slutten føler hun «gode vibrasjoner» og er glad for det som har skjedd.
Utgivelse
«Bra vibrationer» ble utgitt på singelen Mariann MAS 2427. Som b-side var sangen «Plingeling», et refusert bidrag til Melodifestivalen.
Sporliste
«Plingeling» ble også tatt med på samle-LP-platen, Schlager '85, som kun inneholdt refuserte bidrag, da med Kikki Danielsson & Roosarna.
Listeplasseringer
Kikki Danielssons versjon nådde ikke den svenske singellisten, men albumet med samme navn nådde en tolvteplass på albumlisten samme år.
Anholt flyplass
Anholt flyplass er en flyplass på øya Anholt i Danmark. Flyplassens ICAO-kode er EKAT. Den har ingen IATA-kode.
Flyplassen er eid av Copenhagen Air Taxi A/S. Den er åpen hele året, men for utenlandstrafikk er den kun åpen for fly fra Finland, Norge og Sverige.
I juni 2002 krasjet et fly med 8 personer under avgang fra Anholt. 1 person ble lettere skadd, ingen omkom.