cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Bevissthet
Filosofiske tilnærmelsesmåter
Noen filosofer mener det er vanskelig, til dels ugjørlig å definere hva bevissthet er. Særlig har fenomenal- og adgangsbevissthet lett blitt blandet sammen. John Locke og filosofer etter ham anså den som fundamentet for selvets personlige identitet. Dette klassiske perspektivet som er grunnlaget for teorien om innforstått overenskomst (mellom makthaverne og folket), har blitt utfordret av tenkere som Marx, Nietzsche og Freud. Marx anså at sosiale relasjoner lå forut for individuell bevissthet. Nietzsche mente at bevissthet bare var virkningene av skyld og ressentiment (uvilje) (samtidig som han ikke benektet dens svært virkelige eksistens). Og Freud tenkte ut det særlige konseptet om et ubevisst sinn, som Carl Jung avledet sitt kollektivt ubevisste fra, som enkelte ganger knyttes til ideologi. Alt dette gjenkjennes i dag som ideer om adgangsbevissthet. Som en hovedkarakteristikk av definisjonen av subjektet, leder kritikken av bevissthet nødvendigvis til kritikken av forestillingen om et individuelt subjekt og dets korrelerende frie vilje. I en generell forstand er det mange filosofiske standpunkter knyttet til bevissthet, inkludert: behaviorisme, dualisme, idealisme, funksjonalisme, fenomenalisme, fenomenologi (som beskriver intensjonalitet som bevissthetens fundamentale struktur), fysikalisme, emergentisme, mystisisme etc.
Bevissthet som grunnlaget for personlig identitet
Eller igjen:
Lockes idé om personlig identitet er altså ikke fundert på substansen eller kroppen, men i den «samme vedvarende bevissthet» som også er forskjellig fra sjelen siden sjelen ikke kan ha noe bevissthet om seg selv (som i reinkarnasjon). Han skaper et tredje begrep mellom sjelen og kroppen – og Lockes tanker kan sagtens mediteres over for dem som ifølge en vitenskapelig tankegang altfor raskt ville identifisere hjernen med bevissthet. For hjernen, i likhet med kroppen og enhver annen substans, kan endre seg, mens bevisstheten forblir den samme. Derfor er personlig identitet ikke i hjernen, men i bevisstheten. Nå avdekker Lockes teori også hans skyldighet til teologi og til den apokalyptiske «store dag», som i forvei tilgir all svikt i menneskelig rettferd og derfor menneskehetens elendige forfatning.
Fenomenal- og adgangsbevissthet
Noen filosofer kaller vår opplevelse i nåtiden for fenomenal bevissthet (F-bevissthet), til forskjell fra adgangsbevissthet (A-bevissthet). Fenomenal bevissthet er rett og slett erfaring, det er bevegelse, fargede former, lyder, sanseopplevelser, følelser og kroppsopplevelser med kroppen og dens reaksjoner i sentrum. Disse opplevelsene, betraktet uavhengig av eventuell innvirkning de måtte ha på oppførsel, blir kalt for qualia. Bevissthetens vanskelige problem bli formulert av Chalmers i 1996 da han tok for seg emnet «hvordan forklare en tilstand av fenomenal bevissthet i lys av dens nevrologiske basis» (Block 2004). Daniel Dennett (1988) foreslår at det folk tenker på som qualia er vurderinger og etterfølgende adferd. Han utvidet denne analysen (Dennett, 1996) ved å hevde at fenomenal bevissthet kan forklares ved hjelp av adgangsbevissthet og tilbakeviste med det eksistensen av qualia, samt at det skulle eksistere et «vanskelig problem».
Adgangsbevissthet er det fenomen gjennom hvilket informasjon i våre sinn er tilgjengelig for muntlig gjengivelse, fornuftsbearbeiding og kontroll av adferd. Så, når vi oppfatter, er informasjon om det vi oppfatter ofte adgangsbevissthet; når vi introspekterer, er informasjon om tankene våre adgangsbevissthet; når vi husker, er informasjon om fortiden (for eksempel noe vi har lært) ofte adgangsbevissthet – og så videre. Chalmers mener at adgangsbevissthet er mindre mystisk enn fenomenal bevissthet, slik at den framstår som et av de lette problemene knyttet til bevissthet. Dennett benekter at det finnes noe «vanskelig problem», og han framholder at bevissthet i sin totalitet kan forstås gjennom innvirkning på adferd slik dette utforskes gjennom heterofenomenologi. Det har vært en rekke ulike tilnærmelser til de prosessene som innvirker på bevisst erfaring fra øyeblikk til øyeblikk. Filosofer som har utforsket dette problemet inkluderer Gerald Edelman, G. Spencer-Brown, Edmund Husserl og Daniel Dennett. Noen filosofer har konsentrert seg om refleksive prosesser for å knytte et øyeblikk opp mot det neste, noen på utvelgelser og ulikheter mellom ting i bevisst erfaring og andre på organismens helhetlige adferd.
Hendelser som skjer i sinnet eller hjerne som ikke rommes av fenomenal eller adgangsbevissthet er kjent som underbevisste hendelser.
Beskrivelsen og lokalisering av fenomenal bevissthet
Selv om det er konvensjonell visdom at bevissthet ikke lar seg definere, har filosofer beskrevet fenomenal bevissthet i århundrer. Rene Descartes skrev Meditationes de prima philosophia i det syttende århundre, som inneholdt omfattende beskrivelser av hva det vil si å være bevisst. Descartes beskrev bevisst opplevelse som imaginasjoner og persepsjoner lagt ut i rommet og tiden og som blir betraktet fra et punkt. Hver ting framstår som et resultat av en egenskap (qualia) så som farge, lukt, etc. Andre filosofer, som Nicholas Malebranche, John Locke, David Hume og Immanuel Kant, var enige med mange av disse beskrivelsene, selv om noen unngår å nevne betraktningspunktet. Utvidelsen av ting i tid ble drøftet mer inngående av Kant og James. Kant skrev at «kun ut ifra forhåndsbetingelsen av tid kan vi skape oss et bilde av en rekke ting som eksisterende på en og samme tid (samtidig) eller til ulike tider (suksessivt).» William James vektla utvidelsen av erfaring i tid og sa at tid er «den korte varighet som vi umiddelbart og uopphørlig sanser.» Disse filosofene går også videre til å beskrive drømmer, tanker, følelser, etc.
Når vi ser oss omkring i et rom eller har en drøm, blir ting utlagt i rom og tid og betraktet som fra et punkt. Imidlertid er det voldsomme uenigheter når filosofer og naturvitenskapsfolk vurderer plasseringen av form og innhold for denne fenomenale bevissthet. Som et eksempel foreslo Descartes at innholdet er hjerneaktivitet sett fra et ikke-fysisk sted uten utstrekning (Res Cogitans), som han identifiserte som sjelen. Denne ideen er kjent som Cartesisk dualisme. Et annet eksempel er en type direkte dualisme. Det nøyaktige fysiske utgangssjikt for bevisst erfaring i verden, slik som fotoner, kvantefelt, etc. er vanligvis ikke spesifisert.
Xbox Live
Xbox Live er spillkonsollen Xbox sin tjeneste for spilling over nett og nedlasting av materiale som demoer, trailere, spillutvidelser og spill. Xbox Live kom ut på den første Xboxen, men gikk gjennom en kraftig oppussing for Xbox 360. Det er over 12 millioner brukere av Xbox Live.
Bevissthet
Beskrivelsen og lokalisering av fenomenal bevissthet
Andre filosofer, slik som George Berkeley, har foreslått at innholdet i bevisstheten er et aspekt av sinn og ikke involverer materie i det hele tatt. Dette er en slags idealisme. Andre igjen, slik som Leibniz, har vurdert at hvert punkt i universet er behengt med bevisst innhold. Dette er en form for panpsykisme. Panpsykisme er troen på at all materie, inkludert for eksempel stein, er sansende eller bevisst. Konseptet om at tingene i bevisst erfaring er inntrykk i hjernen, er en slags representasjonalisme, og representasjonalisme er en form for indirekte realisme.
Xbox Live
Versjoner
For å koble opp mot Xbox Live trenger du en bruker i form av enten en sølv- eller gullkonto. En sølvkonto er gratis og kan lett opprettes når man har fått en Xbox, men den har visse restriksjoner. Man har muligheter for å laste ned enkelte demoer og trailer uten å betale, men det å spille over nett med andre brukere er ikke mulig.
For å få spilt over nett med spill på Xbox må man opprette en gullkonto. Kontoen er gratis å opprette, men for å bruke må man betale for den tiden man har den. Per februar 2010 ligger prisen på 549 NOK i året. Dette kan kjøpes enten over nett ved opprettelse av kontoen eller ved å kjøpe et kort, i en butikk som selger Xbox produkter, som gir deg rett å bruke en gullkonto så og så lenge.
Marketplace
Marketplace er Xboxens nettbuttikk. Her får man handlet og lastet ned spilldemoer, trailere (på spill og film), spillutvidelser og hele spill. Før sommeren 2008 var over hadde det tilsammen i hele Xbox Live sin levetid blitt brukt 240 millioner USD på nedlastbare produkter. På Marketplace er det forskjell etter om man er sølv eller gullmedlem. Gullmedlemmer får tilgang til ukentlige rabatter og tidlig tilgang til nytt innhold, til forskjell fra sølvmedlemmer.
En stor del av DLC (DownLoadable Content) er såkalte arkadespill. Dette er småspill som f. eks. Alien Hominid, Frogger og Bejeweled. Arkadespillene er ofte basert på eldre spill som er blitt oppgradert (innføring av HDTV eller spill laget av små selvstendige selskap. Dette regnes for mange som springbrettet ut til verden for spillutviklere.
Bevissthet
Beskrivelsen og lokalisering av fenomenal bevissthet
Noen filosofer, slik som David Armstrong og Daniel Dennett, tror at qualia eksisterer i forhold til bedømmelser eller holdninger om ting i verden, og derfor er meningsløse når de skilles fra adferd, mens andre filosofer insisterer på at qualia ikke kan forstås i relasjon til tro. Dennet tror at «udefinerbare, iboende, private» qualia ikke eksisterer (Dennett 1988). Dennett tror imidlertid ikke at vi mangler bevisst, fenomenal opplevelse.
Hans Moravec
Hans Peter Moravec (født 30. november 1948) er professor i datavitenskap ved Carnegie Mellon University i Pittsburgh i Pennsylvania i USA.
Bevissthet
Filosofisk kritikk av bevissthet som konsept
Fra det attende til det tjuende århundre konsentrerte mange filosofer seg om relasjoner, prosesser og tanker som de viktigste aspektene ved bevissthet. Disse aspektene kom siden til å bli kjent som «adgangsbevissthet», og dette fokuset på relasjoner tillot at enkelte filosofer hevdet at individuell bevissthet var avhengig av slike faktorer som sosiale relasjoner, politikk og ideologi.
Hans Moravec
Bakgrunn
Moravec er født i Kautzen i Østerrike, men familien flyttet til Canada da han var fem år gammel. Hans nasjonalitet er canadisk, men har bodd, tatt utdannelse og arbeidet i USA siden 1971.
Bevissthet
Filosofisk kritikk av bevissthet som konsept
Marx anså at sosiale relasjoner ontologisk sett forutgår individuell bevissthet og kritiserte ideen om et bevisst subjekt som et ideologisk påfunn som liberalistisk politisk tankegang baserte seg på. Marx i særdeleshet var den som kritiserte Erklæringen om menneskets og borgerens rettigheter fra 1789 og mente at de såkalte individuelle naturlige rettigheter var ideologisk fiksjon som dekket over sosiale ulikheter i tildelingen av de rettighetene. Senere har Louis Althusser kritisert «subjektets besteborgerlige ideologi» via konseptet interpellasjon («Hei, du!»).
Hans Moravec
Utdannelse
Han arbeidet som forsker og underviser ved Stanford University i perioden 1971–80, hvor han tok doktorgrad (ph.d.) i datavitenskap. Veiledere var John McCarthy og Tom Binford.
Bevissthet
Filosofisk kritikk av bevissthet som konsept
Nietzsche skrev på sin side at «de gir dere fri vilje bare slik at de senere kan skylde på dere selv», og reverserte med det den klassiske liberale forestillingen om fri vilje i en kritisk redegjørelse om bevissthetens historikk som en virkning av skyld og ressentiment, som har beskrev i Moralens genealogi – et stridsskrift. Nietzsche var dermed den første som framsa påstanden om at den moderne forestillingen om bevissthet sto i gjeld til det moderne straffesystemet som dømte et menneske utfra dets «ansvarlighet», det vil si ved den bevissthet gjennom hvilken handlinger kan tillegges et individuelt subjekt: «Jeg gjorde dette! det er meg!». Bevissthet er av Nietzsche dermed knyttet til det klassiske filosofem om gjenkjennelse som, ifølge ham, definerer kunnskap.
Hans Moravec
Jobber
I perioden 1969–71 var Moravec vitenskapelig assistent ved avdelingen for datavitenskap ved University of Western Ontario i Canada. Han arbeidet bl.a. med dataprogrammer for statistisk analyse, datasikkerhet, bygget og programmerte små mobile roboter.
1988 Delores
1988 Delores er en hovedbelteasteroide. Den ble oppdaget 28. september 1952 av Indiana Asteroid Program ved Goethe Link Observatory i Brooklyn i Indiana.
Hans Moravec
Jobber
I tiden 1971–80 var han assistentforsker ved «Laboratoriet for kunstig intelligens» ved Stanford University i California. Han arbeidet med prosjekter innen taleforståelse hos datamaskiner, kunstig syn hos roboter, multiprosessorsystemer, mobile roboter og innen fysikk. Han var undervisningsassistent i kurs som omhandlet roboter og programmering i Lisp.
Bevissthet
Filosofisk kritikk av bevissthet som konsept
Ifølge Pierre Klossowski (1969), anså Nietzsche bevissthet for å være en hypostasering av kroppen, sammensatt av mange krefter («viljen til makt»). Ifølge ham var temaet kun «grammatisk fiksjon»: Vi trodde på eksistensen av et individuelt subjekt, og derfor på en forfatter av hver akt, i den grad vi taler. Derfor er det bevisste subjektet avhengig av eksistensen av språk, en påstand som kom til å bli generalisert av analyse av kritisk diskurs (se for eksempel Judith Butler).
Hans Moravec
Jobber
Fra 1980 og til dags dato har han vært forsker ved Robot-Instituttet ved Carnegie Mellon University i Pennsylvania. Han er professor og leder for Mobile Robot Laboratory ved instituttet.
Bevissthet
Filosofisk kritikk av bevissthet som konsept
Michel Foucaults analyse av skapelsen av det individuelle subjekt gjennom disiplin i Overvåkning og straff: det moderne fengsels historie (1975) ville utvide Nietzsches historikk over utviklingen av bevissthet og personlig identitet – altså individualisme – til forandringen i det juridisk-straffende system: framveksten av pønologi (læren om hvordan samfunnet straffer lovbrytere) og disiplineringen av det individuelle subjektet gjennom skapelsen av et straffesystem som ikke dømmer handlingene slik det burde men identiteten hos den som har gjort galt. Sagt på en annen måte framholder Foucault at ved ikke å dømme handlingene (lovbruddet) men personen bak handlingene (lovbryteren), fulgte det moderne straffesystemet ikke bare den filosofiske definisjonen av bevissthet ved igjen å demonstrere overlappingen mellom ideer og sosiale institusjoner («materiell ideologi» som Althusser ville kalt det), men det skapte selv den individuelle person, kategoriserte og adskilte massene i en kategori for fattige men ærlige og lovlydige borgere og en annen kategori for «profesjonelle kriminelle» og recidivister.
Hans Moravec
Roboter
Moravec sin store lidenskap har helt fra skoledagene vært roboter. Han var med å lage en av de første roboter med kunstig syn (Stanford Cart) på begynnelsen av 1970-tallet. Der fikk han flere gode idéer i forbindelse med kunstig syn til roboter. Disse idéene har han og hans gruppe med studenter og ansatte utviklet videre i mer enn 30 år.
Bevissthet
Bevissthet og språk
Fordi mennesker uttrykker sine bevisste tilstander med bruk av språk, er det fristende å sette likhetstegn mellom evner og bevissthet. Det finnes imidlertid språkløse mennesker (barn, ferale barn, afatikere, alvorlige former for autisme), som man tilregner bevissthet til tross for tapt eller ennå ikke lært språk. Dessuten har studiet av hjernetilstander hos ikke-språklige primater, i særdeleshet makaker, vært gjort gjenstand for utstrakt bruk av forskere og filosofer i deres søken etter nevrale tilsvarigheter til bevissthetens innhold.
Hans Moravec
Roboter
Han har vært og er en profilert forsker innen sitt spesialfelt (kunstig syn til roboter), og med meget overraskende og kontroversielle meninger om roboter i fremtiden. I artikler (siden begynnelsen av 1990 de fleste på Internett) og bøker fremmer han sine meninger. Han regnes som en av pionérene i forbindelse med og tanker rundt den Teknologiske Singulariteten.
Bevissthet
Bevissthet og språk
Julian Jaynes argumenterte i motsatt retning i The Origin of Consciousness in the Breakdown of the Bicameral Mind, at for at bevissthet skal vokse fram i en person, må språk først ha nådd et temmelig høyt nivå av kompleksitet. Ifølge Jaynes vokste menneskelig bevissthet fram så nylig som 1300 f. Kr. eller deromkring. Mange filosofer og nevroforskere, inkludert W.V. Quine og Christof Koch utfordrer denne hypotesen fordi den antyder at forut for denne «oppdagelsen» av bevissthet eksisterte erfaring simpelthen ikke.
Hans Moravec
Gründer
Moravec mener at mobile og autonome (selvstendige) roboter over de neste 50-60 år vil bli meget nyttige og fleksible, og til og med intelligente. Han tror at det vil være mange små fremskritt som forskere og utviklere kommer til å gjøre, og at det er viktig med en egen bransje eller industri på dette området. Slik skapes overskudd som kan pløyes tilbake til forskning og utvikling. Moravec har tidligere (på 1980-tallet) vært med å grunnlegge en robotbedrift, men dette gikk dårlig. Han sier nå selv at dette var alt for tidlig.
Bevissthet
Kognitiv nevroforsknings tilnærmelser
Moderne undersøkelser av og oppdagelser om bevissthet er basert på psykologiske statistiske studier og case-undersøkelser av bevissthetstilstandene og de utfall som er forårsaket av lesjoner, slag, skader eller kirurgi som avbryter den normale fungering av menneskelige sansninger og kognisjon. Disse oppdagelsene antyder at sinnet er en kompleks struktur avledet fra lokaliserte funksjoner som er bundet sammen med en samlende oppmerksomhet.
Hans Moravec
Gründer
Nå har han igjen blitt med på å grunnlegge en bedrift, SEEGRID Corporation, som skal utvikle, produsere og selge kunstig syn for roboter. Han mener tiden nå er mer moden, spesielt fordi datateknologien har kommet mye lengre.
Bevissthet
Kognitiv nevroforsknings tilnærmelser
Tap av bevissthet forekommer også ved andre tilstander, slik som generelle (tonisk-kloniske) epileptiske kramper, i generell anestesi, kanskje til og med i dyp (langsom-bølge) søvn. På det nåværende tidspunkt fokuserer de mest populære hypotesene om slike tilfeller av tap av bevissthet (eller tap av tidsoppløsning) på behovet for 1) et vidtfavnende kortikalt nettverk som spesielt inkluderer de frontale, parietale og temporale kortekser, og 2) samarbeid mellom de dype lag av hjernen, særlig talamus, og de øvre lag, korteks. Slike hypoteser benevnes kollektiv «globalistiske teorier» for bevissthet ettersom de hevder at et vidtrekkende, globalt nettverk er nødvendig i utgangspunktet for at bevissthet skal kunne kommunisere med virkelighet som ikke er tanke.
Hans Moravec
Bøker
Moravec har skrevet to bøker som har fått stor oppmerksomhet. De omhandler begge to roboter, og spesielt hans syn på hvordan vi mennesker vil utvikle og bruke roboter utover i dette århundret;
Bevissthet
Kognitiv nevroforsknings tilnærmelser
Hjernekjemi påvirker menneskelig bevissthet. Sovemedisiner (som f. eks. midazolam) kan bringe hjerne fra den våkne tilstand (bevisst) til søvn (ubevisst). Oppvåkningsdroger slik som anexat, reverserer denne prosessen. Mange andre droger (sånn som alkohol, nikotin, THC, heroin, kokain, LSD og MDMA) har bevissthetsendrende virkninger.
Det eksisterer en nevral kobling mellom venstre og høyre hjernehalvdel kjent som corpus callosum. Denne forbindelsen blir noen gang kuttet kirurgisk for å kontrollere alvorlige kramper hos epilepsipasienter. Denne prosedyren ble første gang utført av Roger Sperry på 60-tallet. Tester utført med disse pasientene har vist at etter at forbindelsen er kuttet fullstendig, er hjernehalvdelene ikke lenger i stand til å kommunisere med hverandre, noe som fører til visse problemer som vanligvis bare oppstår under testforhold. For eksempel vil den venstre siden av hjernen være i stand til å beskrive verbalt hva som skjer i det høyre visuelle feltet mens den høyre hjernehalvdelen som i essens er stum i stedet vil forlite seg på sine romlige evner for å kommunisere med verden angående det venstre visuelle feltet. Noen sier at det er som om to forskjellige sinn nå deler den samme skallen, men begge presenterer fremdeles seg selv som et enkelt «jeg» til verden utenfor.
Den tosidige fjerningen av den sentromediane kjerne (del av den intra-laminære kjerne i talamus) syns å avskaffe bevissthet og forårsaker koma, VVT, alvorlig grad av stumhet og andre kjennetegn som etterlikner hjernedød. Den sentromediane kjernen er også et av de viktigste virkningsstedene for generell anestesi og antipsykotiske droger. Dette beviset antyder at en fungerende talamus er nødvendig, men ikke tilstrekkelig, for menneskelig bevissthet.
Nevrofysiologiske studier av våkne, virkende aper utført av nevroforskere viser til avanserte områdene av hjernebarken i den prefrontale bark og tinninglappene som bærere av nevronale korrespondanser for bevissthet. Christof Koch og Francis Crick hevdet at nevronale mekanismer for bevissthet på intrikat vis er knyttet til den prefrontale hjernebark – det mest avanserte kortikale område. Eksperimentelt arbeid utført av Steven Wise, Mikhail Lebedev og deres kolleger gir støtte til dette synet. De har vist at aktivitet i nevronene i den prefrontale korteks gjenspeiler illusoriske persepsjoner i den situasjon hvor motstridende visuelle bilder presenteres for forskjellig øye (det vil si bistabile oppfattelser ved binokulær rivalisering). Studier av blindsyn – syn uten oppmerksomhet etter skader på deler av det visuelle systemet slik som den primære visuelle korteks – utført av Lawrence Weiskrantz og David P. Carey har gitt viktige innsikter i hvordan bevisst oppfattelse oppstår i hjernen. I de senere år har teorien om to visuelle strømmer, visjon for persepsjon mot visjon for handling, blitt utviklet av Melvyn Goodale, David Milner og andre. I henhold til denne teorien oppstår den visuelle persepsjon som et resultat av bearbeidingen av visuell informasjon av ventralstrømsområdene (lokalisert for det meste i tinninglappen), mens dorsalstrømsområdene (lokalisert for det meste i isselappen) behandler visuell informasjon ubevisst. For eksempel vil hurtig innfangning av ballen for det meste involvere dorsalstrømsområdene, og betraktning av et maleri ville bli håndtert av ventralstrømmen. Alt i alt har disse studiene vist at bevisst kontra ubevisst adferd kan forbindes med spesielle hjerneområder og mønstre av nevronal aktivering.
Fysiske tilnærmelser
Så tidlig som ved inngangen til det newtonske paradigme, foreslo Leibniz og mange andre fysiske teorier for bevissthet. Moderne fysiske teorier om bevissthet kan deles i tre typer: teorier som forklarer adferd og adgangsbevissthet, teorier som forklarer fenomenal bevissthet og teorier som forklarer det kvantemekaniske (KM) kvantesinnet. Teorier som søker å forklare adferd er en dagligdags del av nevrovitenskap. Enkelte av disse teoriene om adgangsbevissthet, så som Edelmans teori, utfører den kontroversielle identifiseringen av fenomenal bevissthet med reflekshendelser i hjernen. Teorier som søker å forklare fenomenal bevissthet direkte, som rom-tidsteorier om bevissthet, har vært tilgjengelige i snart et århundre, men har så langt ikke blitt bekreftet eksperimentelt. Teorier som søker å forklare KM-måleproblemet inkluderer Pribram og Bohms holonomiske hjerneteori, Hameroff og Penroses Orch-OR-teori, Spinn-mediert bevissthetsteori og flersinnsfortolkningen. Noen av disse KM-teoriene gir beskrivelser av fenomenal bevissthet i tillegg til KM-fortolkninger av adgangsbevissthet. Ingen av de kvantemekaniske teoriene har blitt bekreftet av eksperimenter, og det finnes filosofer som hevder at kvantemekanikk ikke har noen relevans for bevissthet.
Det eksisterer også en fellesinnsats innen feltet for kunstig intelligens om å skape digitale dataprogrammer som kan simulere bevissthet.
Juridisk vitenskapsfilosofi
Retten skal i straffesaker som ledd i sin bedømmelse av skyldspørsmålet avgjøre hvorvidt den siktede i gjerningsøyelblikket var bevisst sin straffbare handling. Vanlig påstand fra forsvarer sin side i drapssaker er at den siktede var bevisstløs i gjerningsøyeblikket og det opprettes en psykiatrisk sakkyndig for å vurdere dette. Dersom en person uforvarende eller i en utilregnelig sinnstilstand forårsaker andres ulykke, så regnes ikke dette som en straffbar handling. Allikevel er bevisstløshet som følge av selvforskyldt rus straffbart (strl. §§ 20 og 25).
Pedagogikk
Kognitive prosesser medfører en tillempning av tidligere kunnskap for å ta imot nye kunnskaper. Læringen er en bevisstgjøring av kunnskapen slik at den blir klarere og mer omfattende. I det øyeblikk kunnskapen bekjentgjøres, vil eleven være i en tilstand av forvirring inntil den nye kunnskapen kan tilordnes det som hun visste fra før. Bevisstheten er da endret.
Åndelige tilnærmelser
Åndelige tilnærmelser til bevissthet involverer ideen om endrede bevissthetstilstander eller religiøs opplevelse. Forandringer i bevissthetstilstanden eller en religiøs opplevelse kan skje spontant eller som et resultat av religiøs innlevelse. Det fastholdes dessuten av en del religioner og religiøse grupper at universet i seg selv er bevissthet.
I sjamanske skikker frambringes endringer i bevissthetstilstander av aktiviteter som skaper transetilstander, slik som tromming, dansing, faste, sansedeprivasjon, utsettelse for ekstreme temperaturer eller bruk av stoffer. Opplevelsen som finner sted blir tolket som inntreden i en reell, men parallell, verden. I mange polyteistiske religioner blir en forandring i emosjonell tilstand ofte anført handlingen til en gud, for eksempel ble kjærlighet styrt av Afrodite og Eros i den antikke greske polyteisme. I hinduisme blir bevissthetsendringer indusert av utøvelsen av yoga. Yoga betyr «sammenknytte» og har til hensikt å skape en tilstand av enhet mellom utøveren og det guddommelige. I islam og kristendommen kan endringer i bevissthetstilstand skje som en følge av bønn eller som en religiøs opplevelse.
Forandringen i bevissthetstilstand i hinduisme, buddhisme, kristendom og islam blir rapportert som nokså likeartet. Utøvelsen av yoga og de buddhistiske jhanaer inkluderer følelser av enhet med verden som gir opphav til en tilstand av henrykkelse. Dette blir også rapportert av dem som gjennomgår kristne (eller islamske) religiøse opplevelser. Som et eksempel gir James (1902) følgende rapport:
Jeg kan ikke uttrykke det på noen annen måte enn å si at jeg faktisk «lå ned i en strøm av liv og lot det flyte over meg.» Jeg oppgav all frykt om noen truende sykdom: jeg var fullt ut villig og lydig. Det fantes ingen intellektuell innsats eller noen tankestrøm. Min dominerende idé var: «Se Herrens tjenerinne: la det skje med meg som du ønsker,» og en perfekt tiltro om at alt ville være godt, at alt var godt. Det skapende livet strømmet inn i meg hvert øyeblikk, og jeg følte meg alliert med Evigheten. I harmoni og fylt av den ro som overgår forståelse. Det fantes ikke noe sted i mitt sinn for en skurrende kropp. Jeg hadde ingen bevissthet om tid eller rom eller personer men kun om kjærlighet og lykke og tro.
Meditasjon blir brukt i noen typer yoga slik som raja yoga, hatha yoga, transcendental meditasjon, de buddhistiske jhanaer, de buddhistiske eteriske jhanaer (det er ulike versjoner av jhanaer i ulike retninger innen buddhisme), i praksisen til kristne munker og personer utdannet innen islam slik som sufier. Meditasjon kan ha beroligende innvirkning på utøverne i tillegg til å endre bevissthetstilstanden. Therevadabuddhismen ser på jhanaene og noen former for yoga-praksis og tidlige stadier i meditasjon som innledende «uforstyrrelighetsmeditasjon» der det vises at tilstander som henrykkelse er vrangforestillinger og sinnets produkter, ikke sjelens. I de fleste former for buddhisme kan uforstyrrelighetsmeditasjon bli etterfulgt av en kontemplativ «innsiktsmeditasjon» hvor man fokuserer på ideen om at universet er bare bevissthet, en idé som ikke lar seg skjelne fra monisme.
Bevissthetsfunksjoner
Vi er stort sett enige om at våre medmennesker er bevisste, og at mye av de enklere livsformene, slik som bakterier, ikke er det. Mange av oss tilskriver bevissthet til høyerestående dyrearter slik som delfiner og primater. Akademisk forskning studerer i hvilken utstrekning dyr er bevisste. Dette antyder hypotesen om at bevissthet har utviklet seg sammen med liv, noe som ville fordre at den har noen form for tilleggsverdi. Folk har derfor lett etter spesifikke funksjoner ved bevisstheten. Bernard Baars (1997) erklærer for eksempel at «bevissthet er uovertruffent funksjonell tilpasning» og foreslår et spekter av funksjoner der bevisstheten spiller en rolle: prioritering av alternativer, problemløsning, beslutningstaking, rekruttering av hjerneprosesser, handlingskontroll, feildeteksjon, planlegging, læring, tilpasning, kontekstskaping og adgang til informasjon. Antonio Damasio (1999) anser bevissthet som en del av en organismes overlevelsesapparat som muliggjør planlagte framfor instinktive reaksjoner. Han peker også på at oppmerksomhet på selv tillater en omsorg for ens egen overlevelse, hvilket øker overlevelsesdriften, selv om akkurat i hvor stor grad bevisstheten er innblandet i adferd er et aktivt debattert emne. Mange psykologer, så som radikale behaviorister, og mange filosofer, slik som dem som støtter Ryles tilnærmelsesmåte, ville fastholde at adferd kan forklares av ikke bevisste prosesser beslektet med kunstig intelligens, og vil være tilbøyelige til å anse bevissthet som epifenomenal eller bare i svak grad relatert til funksjon.
Turingtesten
Alan Turing foreslo det som nå er kjent som turingtesten for å avgjøre om en datamaskin kunne simulere menneskelig samtale uoppdaget. Denne testen blir vanligvis referert i diskusjoner om kunstig intelligens. Anvendelsen i forhold til bevissthet er det at ifølge enkelte filosofer, er alt som er i stand til å klare turingtesten like godt som en person av nødvendighet bevisst. Dette emnet blir hissig debattert. Andre igjen tar det for gitt at datamaskiner kan tenke, siden de ble laget for å kunne det. Edsger Dijkstra kommenterte at «Spørsmålet om hvorvidt en datamaskin kan tenke er like lite interessant som spørsmålet om en undervannsbåt kan svømme.»
Et tankeeksperiment som har til hensikt å vise problemer med turingtesten er følgende. Tenk deg en datamaskin som har lagret i seg et veldig stort antall spørsmål og et veldig stort antall relle menneskelige besvarelser av disse spørsmålene. Hvis antallet spørsmål og svar var stort nok, ville datamaskinen være i stand til å herme bevissthet utelukkende gjennom mekaniske prosedyrer. Dette er naturligvis et helt hypotetisk eksempel, fordi ethvert forsøk på å skape en oppslagstabell for alle mulig svar ville innebære en anordning av mildt sagt gigantiske proporsjoner. Av denne årsak anser enkelte dette tankeeksperimentet for å være villedende. Se kinesisk rom.
Speiltest
Se også konseptet Speilstadium av Jacques Lacan
Forsinkelsestest
Et problem som forskere møter er å skjelne ubevisste reflekser og instinktive reaksjoner fra bevisste reaksjoner. Nevroforskerne Francis Crick and Christof Koch har foreslått at ved å legge inn en forsinkelse mellom stimulus og utførelse av handling kan man avgjøre i hvilken utstrekning bevissthet er inne i bildet ved en handling hos en biologisk organisme.
For eksempel, når psykologene Larry Squire og Robert Clark kombinerte en tone med en gitt frekvens med et pust av luft mot øyet, blunket testsubjektene med øynene i forventning om et luftpust mot øyet når den riktige tonen ble avspilt. Når pustet fulgte et halvt sekund senere, skjedde det ingen slik betinging. Når subjekter ble spurt ut om eksperimentet, kunne bare de som ble bedt om å være oppmerksomme presist skjelne hvilken tone som kom forut for luftpustet.
Evnen til å forsinke responsen på en handling impliserer at informasjonen må bli lagret i korttidsminnet, som man resonnerer må være en nært tilknyttet forhåndsbetingelse for bevissthet. Denne prøven er imidlertid bare gyldig for biologiske organismer. Selv om det er enkelt å skape et dataprogram som klarer den, vil ikke en slik suksess antyde noenting utover en flink programmerer.
Dmitrij Trelevskij
Dmitrij Voldemarovitsj Trelevski (russisk: Дмитрий Вольдемарович Трелевский; født 14. november 1983) er en kirgisisk alpinist.
Han har deltatt i VM i alpint i 2005, 2007 og 2009 og hans beste plassering er en 45.-plass fra slalåmkonkurransen i Åre 2007.
Trelevski har ikke deltatt i verdenscupen i alpint, men har deltatt i en rekke FIS-renn. Han deltok for Kirgisistan under Vinter-OL 2010 og oppnådde en 76.-plass i storslalåm som beste resultat.
Sassari Torres
Sassari Torres 1903 er en italiensk fotballklubb fra Sassari, Sardinia, som spiller i Serie C2 (2007–2008).
«Lützow»
«Lützow» kan referere til:
AC Rodengo Saiano
Rodengo Saiano er et italiensk fotballag, grunnlagt i 1983, som spiller i Serie C2 (2007–2008).
«Lützow»
Et av to tyske skip:
Gordon Tullock
Gordon Tullock (født 13. februar 1922 i Rockford, død 3. november 2014 i Des Moines) var professor i juss og økonomi ved George Mason Universitys School of Law i Arlington, Virginia. Han var kjent for sine arbeider om tilkarringsvirksomhet, og blir gjerne tippet som en fremtidig mottaker av Sveriges Riksbanks pris i økonomisk vitenskap til minne om Alfred Nobel.
Kamal Saaliti
Kamal Saaliti (født 2. august 1979) er en norsk tidligere fotballspiller. Han har siden høsten 2017 arbeidet som miljølærer ved Apalløkka skole i Oslo. Han er født og oppvokst i byen Midar i Marokko. Saaliti kom til Norge i september 1993. Han spilte ni sesonger for Hønefoss BK før han ble solgt til Sandnes Ulf i 2011, og endte sin karriere som spiller for Notodden FK. Med 235 spilte kamper for Hønefoss BK lå han pr. 2011 kun bak Frode Lafton (454 kamper), Jan Tore Øverby (301) og Christer Ellefsen (294). Saaliti var pr. 2011 klubbens mestskårende spiller med 77 mål foran Lars Laftons 75 scoringer.
Siden 2016 har han arbeidet som miljøarbeider ved Apalløkka skole i Oslo.
748 Simeïsa
748 Simeïsa er en asteroide i det ytre av hovedbeltet. Den ble oppdaga den 14. mars 1913 av Grigorij Neujmin fra Simeiz-observatoriet på Krim. Den er oppkalt etter Simeiz-observatoriet.
1989 Tatry
1989 Tatry er en hovedbelteasteroide. Den ble oppdaget 20. mars 1955 av A. Paroubek ved Observatórium Skalnaté pleso i Skalnaté Pleso.
Anne Krueger
Anne Olive Krueger (født 12. februar 1934) er professor i økonomi. Tidligere har hun blant annet vært sjefsøkonom i Verdensbanken (1982–1986).
Hun er nå professor i internasjonal økonomi ved Paul H. Nitze School of Advanced International Studies ved Johns Hopkins University i Washington, D.C.
I en artikkel fra 1973 var hun den første som benyttet begrepet rent-seeking. Hun blir gjerne tippet som en sannsynlig fremtidig mottaker av Sveriges Riksbanks pris i økonomisk vitenskap til minne om Alfred Nobel.
Stril
Stril er en opprinnelig nedverdigende betegnelse på folk som bodde i det såkalte Strilelandet i Hordaland, i dagens Vestland fylke, som ble benyttet av Bergens byborgere eller øvrighetspersoner, særlig om egnens fiskere som kom roende til byen.
Hellemyrsfolket
Amalie Skram gir på slutten av 1800-tallet en samtidsbeskrivelse av strilene sett med bergenske øyne i Hellemyrsfolket, hvilket ikke var i flatterende ordelag.
Strilesoga
Historieverket «Strilesoga» definerer det geografiske området til å omfatte Nordhordland og Midthordland, utenom det gamle bysenteret (Byen) i Bergen. «Strilesoga» tar for seg disse kommunene etter kommuneinndelingen pr. 2001: Austevoll, Sund, Fjell, Øygarden, Fedje, Austrheim, Radøy, Meland, Askøy, Os, Fusa, Samnanger, Osterøy, Vaksdal, Lindås, Masfjorden og Modalen. Bydelene Fana, Ytrebygda, Åsane, Fyllingsdalen og Laksevåg er også en del av strilelandet I lange tider ble strilene sett ned på grunnet sin fattigdom og sin manglende skolering, men idag er strilebegrepet mange ifører seg med stolthet og tilhørighet utenfor Bergen.
Lokalavisene Nordhordland og Strilen har nyheter fra store deler av Strilelandet i Nordhordland (Lindås, Meland, Radøy, Austrheim, Fedje, Modalen og Masfjord) og Gulen.
Kodi
Kodi (tidligere XBMC) er et fritt underholdningssenter utviklet av XBMC Foundation, et ideelt teknologi-konsortium.
Gray’s Anatomy (andre betydninger)
Gray's Anatomy har flere betydninger:
Zubin Mehta
Zubin Mehta (født 29. april 1936 i Mumbai) er en indiskfødt dirigent av europeisk klassisk musikk.
Liv og virke
Ved Montreal Symphony Orchestra var Mehta fra 1960–1967 hoveddirigent og musikalsk leder. Etter dette gikk han videre til å være musikalsk leder for Los Angeles Philharmonic Orchestra (1962–1978), New York Philharmonic Orchestra (1978–1991). Han er den som lengst har vært musikalsk leder for New York Philarmonic Orchestra. I 1969 ble han utnevnt til musikalsk rådgiver for Israel Philharmonic Orchestra, musikalsk leder i 1977 og i 1981 utnevnte de ham til musikalsk leder på livstid. Ved siden av dette har han fra 1998 vært musikalsk leder for Bayerische Staatsoper i München. Mehta er videre Münchner Philharmonikers æresdirigent.
I 1990 dirigerte han Orchestra del Maggio Musicale Fiorentino og Orchestra del Teatro dell'Opera di Roma under den første Three Tenorskonserten i Roma, og senere igjen i 1994 for konserten i Dodger Stadium, Los Angeles. I juni 1994, oppførte Mehta Mozarts Requiem, sammen med medlemmer av Sarajevos symfoniorkester og kor ved ruinene etter Sarajevos nasjonalbibliotek. Konserten ble arrangert for å minnes menneskene som ble drept i Jugoslavia-krigene og for å samle inn penger for ofrene av disse væpnede konfliktene. 29. august 1999 dirigerte han Mahlers andre symfoni (Oppstandelsen), like ved der konsentrasjonsleiren Buchenwald lå ved den tyske byen Weimar. I denne konserten spilte Bayerische Staatsopers orkester og Israel Philharmonic Orchestra sammen. I 1984 turnerte han i India og Mumbai (Bombay) med New York Philharmonic Orchestra, noe han gjentok med Israel Philharmonic Orchestra med solistene Itzhak Perlman og Gil Shaham i november-desember 1994. I 1997 og 1998 arbeidet han sammen med den kinesiske filmregissøren Zhang Yimou på en produksjon av operaen Turandot (Giacomo Puccini). Denne produksjonen ble tatt opp i Firenze, Italia og Beijing, Kina der den ble oppført i sine rette omgivelser, i Den forbudte by med mer enn 300 statister og 300 soldater. Totalt ble operaen spilt åtte ganger. Historien om produksjonen ble fastlagt i en dokumentar kalt The Turandot Project med Mehta som forteller.
Han ble tildelt Wolfprisen i 1996.
Zubin Mehta er særlig kjent for sine tolkninger av storslagne ny-romantiske symfoniske verk av komponister som for eksempel Anton Bruckner, Richard Strauss og Gustav Mahler. Han har også gjort opptak av Ravi Shankars Sitar Concerto No. 2, med Shankar og London Philharmonic Orchestra. Hans måte å dirigere på er kjent som flamboyant og kraftig.
I 2000 ble Zarin Mehta, Zubins bror, ansatt som executive director for New York Philharmonic Orchestra.
I 2001, fikk han Padma Vibhushanmedaljen av den indiske regjeringen. Dette er den nest høyeste æresbevisningen for sivile i India.
I juli/august 2005 besøkte han Bombay (nå Mumbai) der han overvar et program organisert av «Mehli Mehta music foundation».
The Stone Roses (album)
The Stone Roses er debutalbumet til det britiske bandet The Stone Roses. Albumet er i dag ansett blant kritikere og fans for å være blant de aller beste britiske album noensinne.
Zubin Mehta
Liv og virke
26. desember 2005, på årsdagen etter Tsunamien i Det indiske hav, opptrådte Zubin Mehta og Bavarian State Orchestra for første gang i Madras (nå Chennai) ved det verdenskjente «Madras Music Academy». Denne minnekonserten var organisert av det tyske konsulatet i Madras sammen med Max-Mueller Bhavan/Goethe instituttet. Opptredenen ble sett av en hall fullsatt av inviterte gjester. Det var nesten 3000 gjester, blant de mer kjente var Amartya Sen (Nobelprisvinner i økonomi) og guvernøren for Tamil Nadu, Surjit Singh Barnala. Zubin Mehta opptrådte også i Delhis Indira Gandhi Stadion 28. desember. 2006 er Mehtas siste år med Bayerns statsorkester.
Flashback (film)
Flashback er et italiensk krigsdrama fra 1969 regissert av Raffaele Andreassi. Norske Fred Robsahm spiller hovedrollen. Filmen handler om en tysk skarpskytter som sovner på vakt og oppdager at troppen har forlatt ham. Han blir dermed overlatt til seg mot fiendtlige styrker som er i ferd med å rykke inn i området. Han begynner så å reflekter over sitt eget liv og overgangen fra menneske til sadistisk morder.
Filmen fikk flere priser; Golden Globe Foreign Press, Grillo Silver Premium (St. Vincent), Turisme & Entertainment Award og en Silverstar ved filmfestivalen i San Francisco. Den ble valgt inn i Cannes Filmfestival 1969 og nominert til Gullpalmen. Publikum i kinosalen stod å klappet etter filmens slutt.
Unix System Laboratories
Unix System Laboratories (USL) var et IT-selskap fra USA som ble opprettet i 1989 som en del av Bell Laboratories. I 1990 ble det slått sammen med UNIX Software Operation, som også var en underavdeling av Bell Laboratories. Selskapet fikk da ansvaret for utviklingen av og lisensieringen av Unix, og ble et heleid datterselskap av AT&T.
I juni 1993 ble USL oppkjøpt av Novell, sammen med alle dets patenter, varemerker og lisenskontrakter.
Shinai
Shinai er et sverd av bambus som brukes i kampsporten Kendo.
Oppbygning
Sverdet er laget av 4 bambusspiler som holdes fast av 3 lærdeler, tsuka (håndtak), saki-gawa (tupp) og naka-yui. Det finnes også en produsent som lager Shinai i karbonfiber. Normalt brukes en Shinai, men det finnes de som bruker to. Man kan få Shinai i forskjellige størrelser og vekt, i konkurranse er det regler som regulerer dette.
Bruk
Man slår med sverdet på punkter på motstanderen og får poeng ut ifra hvilke punkter man treffer.
Trengereid kraftverk
Trengereid kraftverk er et vannkraftverk ved Trengereid i Bergen kommune i Vestland.
Kraftverket ble åpnet i 1895 og utnytter nå fallet på 388 meter fra Skulstadvatnet, som reguleres mellom 380 og 389 meter.
Nedslagsfeltet er på 6.8 km² og tilsig er på 20 millioner m³.
Installert effekt er 3,5 MW med en peltonturbin. Kraftverket har totalt en midlere årsproduksjon er 19 GWh
Anlegget er eid og driftes av BKK. Kraftverket ble overtatt da BKK overtok den opprinnelige eieren Bergen Lysverker i 1994.
Fresnel-linse
Fresnel-linse er en optisk linse som ble oppfunnet av Augustin-Jean Fresnel til bruk i større fyrlykter for å gjøre konstruksjonen og monteringen lettere og mindre plasskrevende. Sammenlignet med konvensjonelle samlelinser som ble brukt tidligere, var de nye tynnere, og dermed slapp der mer lys gjennom slik at fyrlyset ble kraftigere og synlig over lengre avstander enn før.
Trengereid kraftverk
Fabrikken og kraftverket ble etablert i 1895 av Johan Jebsen. Anlegget forsynte i starten bånd og lisseproduksjonen i Trengereid fabrikker med energi og utnyttet opprinnelig bare fallet på 206 meter i Skulstadelven. Dammen i Holmavatnet, som er et av magasinene til kraftverket, har fortsatt en seksjon med torv som tettningsmasse.
I 1996 ble rørgaten skiftet ut og inntaket ble flyttet opp til Skulstadvatnet. Da ble også den gamle francisturbinen byttet ut med en peltonturbin.
Fresnel-linse
Utvikling og konstruksjon
Ideen om en lettere linse tilskrives ofte grev Georges-Louis Leclerc de Buffon. Den franske ingeniøren og fysikeren Augustin Fresnel har imidlertid blitt tildelt det meste av æren for å ha virkeliggjort og utviklet linsen til praktisk bruk. Den første linsen ble satt i drift i 1823 i Cordouan fyr ved innløpet til Girondeestuaret i vest-Frankrike.
Fresnel-linsen framkommer ved at en glasslinse blir skåret i konsentriske sirkler, kalt fresnel-soner. Til å begynne med var denne prosessen helt konkret, og bitene ble montert i fyrtårnet, mens en i dag kan støpe hele linsen i ett stykke. For hver av sonene tynnes linsen gradvis, slik at en linse kan bli nesten flat. Tykkelse, og dermed volum og vekt blir vesentlig redusert på bekostning av litt av den optiske kvaliteten.
Bruk
Fresnel-linser er i bruk der optisk kvalitet i form av høy oppløsning ikke er avgjørende, eller der volumet av en konvensjonell linse ikke får plass. Billige Fresnellinser kan preges i klar plast og brukes ved lyskilden i overheadprojektorer, videoprojektorer og i håndholdte forstørrelsesglass. De er også i bruk i trafikklys, solovner og Pir-detektorer.
Kanskje den største utbredelsen var i billys der glassutformingen bidro til at hovedlyktene laget asymmetriske lysbunter, gjerne med resten av reflektoren bygd til å forlenge fjernlyset. Teknikken er nå i ferd med å bli forlatt til fordel for formede reflektorer som gjør samme nytten til lavere pris og på en mer trafikksikker måte. Teknikken er likevel fortsatt i bruk til blant annet baklys hvor de støpte plastglassene ofte har fresnelmønstre for å rette lyset der det gjør mest nytte.
Moderne fyrlykter har fått mer tilbehør og mer avansert lysgang enn de gamle linsene maktet, slik at lysstrålen som sendes ut, inneholder så godt som alt lys fra lampen. Teater- og filmlamper bruker fresnel-optikk, og kalles derfor ofte «fresneller», spesielt i engelsktalende land. Lampene har fordelen av jevn lysstyrke over hele den belyste flaten, samtidig som en ved å bevege på linsen i forhold til lyset kan mykne denne virkningen.
Enkelte hangarskip bruker fresnellinser i et optisk landingssystem. Lyset hjelper piloten til å holde korrekt glidebane ned mot flydekket. For enden av flydekket fremstår en grønn linje, «horisonten», med et lys i midten. Det midtre lyset inneholder både gult og rødt lys, men fargen som piloten oppfatter vil variere avhenging av flyets høyde, eller vinkel, inn mot lyset. Ligger flyet for høyt vil det lyse gult over den grønne horisonten. Dersom flyet er for lavt vil lyset ligge under horisonten, dersom han kommer mye for lavt vil piloten se rødt lys.
Fyrlyktstørrelser
Fabrikantene var til å begynne med i stand til å levere linser i 6 «ordener» basert på brennvidden. Først og største var 3,7 m. høy og 1,8 m. bred med brennvidde 0,91 m. Den minste var 0,6 m. høy med brennvidde 14,9 cm. Et lyspunkt som var nøyaktig i brennpunktet ville kaste en parallell lysbunt. Senere har andre både større og mindre arrangementer blitt levert.
School of Rock
School of Rock er en amerikansk film fra 2003. Den er skrevet spesielt for Jack Black. Filmen handler om Dewey Finn. En «wannabe»- rockestjerne som utgir seg for å være vikarlæreren Ned Schneebly og får seg jobb på Horace Green Elementary School. Da han finner ut at ungene kan spille musikk, bestemmer han seg for å starte et rockeband som rektoren og foreldrene til elevene ikke får vite om.
Sammendrag
Senere forsøker han å selge musikk-utstyret sitt for å få inn litt penger. Dewey svarer på en telefon fra Rosalie Mullins, rektor ved Horace Green prep-school, som spør etter Ned angående en kortvarig stilling som vikar-lærer. Dewey ser på dette som en mulighet til å tjene penger, etterligger Ned, og får jobben. På sin første dag ved skolen, bruker Dewey navnet "Mr. S" ettersom han ikke vet hvordan han egentlig skal stave etternavnet Schneebly. Han oppfører seg uberegnelig og finner på rare sprell på sin første dag, til elevenes overraskelse og forvirring.