cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Christiania Bryghus
Christiania Bryghus er et dansk mikrobryggeri eller nanobryggeri etablert i 2017 i fristaden Christiania i København.
Lois Toulson
Hun representerte Storbritannia under Sommer-OL 2016 i Rio de Janeiro, der hun ble nummer 5 i 10 meter sykron.
Finnholt
Finnholt er et tettsted, en skolekrets, ved Disenå poststed, med 5 garder i Sør-Odal i Viken. Gardene ligger på sørsida av Glåma 3,5 kilometer sør for Disenå, og kommunesentret Skarnes. Tettstedet har innbyggere per 1. januar. Disenå skole dekker skolekretsen og har 135 elever. Skolen ble lagt ned i 2019, og elevene går nå på Glommasvingen skole på Skarnes. Denne skolen ble tatt i bruk fra høsten 2019. Poststedet har postnummer 2114. På Finnholt ligger også Finnholt samfunnshus og en barnehage med 12 barn.
På Finnholt er det et langrennski miljø, og en skytebane med aktive skyttere. Særlig er elgjakta hver høst en stor begivenhet.
Christiania Bryghus
Arbeidet med å etablere Christiania Bryghus begynte i 2017, og bryggeriet startet som et kontraktbryggeri. Christiania Bryghus brygger per 2021 to flaskeøl, «Christiania Pilsner» og «Bombay IPA», som selges eksklusivt hos forhandlerne på Christiania og på selve bryggeriet, og også i noen få spesialbutikker, butikker og kafeer i København. Bombay IPA var en av ølsortene som ble testet i Nattlagets julekalender på TV 2 Danmark i desember 2019, hvor den endte opp med å "vinne". Christiania Bryghus produserer øl med hamp, også kjent som cannabis. Alle øl på Christiania Bryghus inneholder 0,2 - 0,5 % THC, som er innenfor grensen av hva som er tillatt i drikkevarer og i matvarer i Danmark. Grensene fastsettes av det danske veterinær- og næringsmiddelverket i henhold regelverket fastsatt av den danske lovgivende myndighet.
Logo
Bryggeriets logo inneholder et cannabisblad og navnetrekket «Christiania Bryghus» i gult omgitt av en gul sirkel på rød bunn.
EM i boksing 1925
EM i boksing 1925 (europamesterskapet i boksing) ble arrangert i Stockholm i Sverige i 1925.
Giovanna Pedroso
Giovanna Pedroso (født 15. oktober 1998) er en brasiliansk stuper.
Hun representerte Brasil under Sommer-OL 2016 i Rio de Janeiro, der hun ble nummer 8 i 10 meter sykron.
Floresorchestia samoana
Floresorchestia samoana er en art i slekten Floresorchestia innenfor tangloppefamilien av ordenen Senticaudata, som inngår i gruppen av amfipoder.
Cypridinodes acuminate
Cypridinodes acuminate er en art i slekten Cypridinodes som er en av tretten slekter i familien Cypridinidae. Den igjen er en av fem familier innenfor ordenen Myodocopida, under klassen av muslingkreps som er små krepsdyr. Mye av den tidlige forskningen, inklusive beskrivelsen av Myodocopida-gruppen, er gjort av den norske marinbiologen og havforskeren Georg Ossian Sars.
Gruppen Cypridinidae har arter med mykt skall (carapax) på overkroppen (thorax) og lang ytter-gren (i stedet for lang inner-gren) på andre antenne-par. Det særegne for artene er at antennen sitter på et feste med en nebb-liknende utvekst (rostrum). Individene er små.
Taksonomisk plassering av gruppen
Taksonomien til muslingkrepsene er omstridt og inneholder vanskelig systamiserte grupper. Det er generelt omstridt å fin-inndele organismer taksonomisk. Skillene mellom de ulike gruppene av muslingkreps er usikre, og stort sett basert på morfologi snarere enn molekylær analyse. En vanlig oppdeling anerkjenner muslingkreps som en av seks ulike klasser av krepsdyr. En moderne oppdatering av systematikken gis av Martin and Davis, som følgende oversikt følger ned til nivået orden, mens lavere nivåer i enkelte tilfeller følger Catalogue of Life: - og detaljene gis etter WoRMS-databasen.
Sclerostomus damasoi
Sclerostomus damasoi er en bille som hører til familien hjortebiller (Lucanidae) i gruppen skarabider (Scarabaeoidea).
Utseende
En ganske liten, avlang, blankt svart hjortebille. Oversiden er uten lyse skjell. Hannes kjever er moderat forstørrede, omtrent så lange som hodet, knivformede. Hodet er bredere enn langt, sekskantet, pannen foran bredt, U-formet innbuktet, med skråkjøler på sidene. Pronotum er avrundet firkantet med litt avsatt sidekant og en bred, dyp midtfure. Dekkvingene har tydelige punkstriper og læraktig, blank overflate, med spredte, små hår. Beina er svarte.
Utbredelse
Arten er beskrevet fra Peru (provinsen Piura).
Terence Kongolo
Terence Kongolo (født 14. februar 1994) er en sveitsiskfødt nederlandsk fotballspiller som spiller for den engelske klubben Fulham FC.
Norgesmesterskapet i bueskyting 2003
Norgesmesterskapet i bueskyting 2003 bestod av flere arrangementer som i 2003 kåret norgesmestere i bueskyting.
Terence Kongolo
Han er av kongolesisk herkomst. Han har to yngre brødre, Rodney og Fidel, førstnevnte er født i 1998 og trener med Feyenoords akademi lag.
Norgesmesterskapet i bueskyting 2003
NM innendørs ble arrangert i Bodø 5.–6. april. NM i skiveskyting ble arrangert i Larvik 16.–17. august. NM i jakt- og feltskyting ble arrangert på Oppdal 6.–7. september.
Hydroprojekt
Historie
Noen av instituttets avdelinger, spesielt den i St. Petersburg (Leningrad), kjent som Lenhydroprojekt, har en ennå lengre forhistorie.
Fra 1990-tallet drives instituttet som et datterselskap av Unified Energy System, Russlands nasjonale elektrisitetsselskap.
Kjente prosjekter
Blant de større prosjektene som Hydroprojekt har vært ansvarlige for i det tidligere Sovjetunionen er de fleste vannkraftverkene i elvene Volga og Kama, de store kraftverkene i elvene Angara og Jenisej i Sibir, Toktoguldemningen i elva Naryn i Kirgisistan, og Nurek- og Rogun-prosjektene i Tadsjikistan, verdens to høyeste demninger. Blant kanalene de har designet er Moskvakanalen, Volga-Donkanalen og Volga-Østersjøkanalen.
Terence Kongolo
Han ble tatt ut til å representere Nederland under fotball-VM i Brasil 2014.
Microdonacia
Microdonacia er en slekt av biller som tilhører familiegruppen bladbiller (Chrysomelidae).
Walter Salles
Walter Salles (født 12. april 1956 i Rio de Janeiro, Brasil) er en brasiliansk filmregissør, manusforfatter og filmprodusent.
Microdonacia
Utseende
Små (2-3 millimeter), avlange, nokså blanke, gjerne rødgule bladbiller. Oversiden er nokså grovt punktert. Bakbeina har svært kraftige lår som gjerne har en skarp tann på undersiden nær spissen.
Utbredelse
Slekten er utbredt i det sørøstligste Australia (New South Wales, Victoria og Tasmania).
Norgesmesterskapet i bueskyting 2003
Kongepokalene ble vunnet av Ann Renee Hegge og Morten Bøe.
Julie Harris
Julia Ann «Julie» Harris (født 2. desember 1925, død 24. august 2013) var en amerikansk skuespiller som opptrådte på film, teater og fjernsyn. Hun vant fem Tony-priser, tre Emmy-priser, og en Grammy-pris, og ble nomiert til en Oscar-pris. I 1994 ble hun belønnet med en nasjonal medalje for sitt livslange bidrag til kunstartene, og var medlem av American Theater Hall of Fame. Hun opptrådte i filmer som Øst for Eden (1955) sammen med James Dean og i Harper - privatdetektiven (1966), med Paul Newman.
Liv og virke
Harris' debut på filmen var i 1952 som gjentok hennes suksess på Broadway som den ensomme tenårigspiken Frankie i Carson McCullers' The Member of the Wedding. For denne filmen ble hun nominert til en Oscar for beste kvinnelige hovedrolle. Filmen hadde også den opprinnelige rollebesetning fra Browadwayoppsetning med Ethel Waters og Brandon deWilde. Det samme året vant hun sin første Tony for beste skuespiller i rollen som sorgløse Sally Bowles i I Am a Camera, sceneversjonen av Christopher Isherwoods roman Goodbye to Berlin (senere gjort til en musikal som Cabaret på Broadway i 1966 og, i filmutgaven i 1972 med Liza Minnelli som Sally Bowles). Harris gjentok hennes scenerolle i filmversjonen av I Am a Camera, Jeg er et kamera (1955). Hun spilte også i filmer som Øst for Eden (også i 1955), med James Dean (som hun ble en nær venn av), Requiem for a Heavyweight (1962), med Paul Newman i privatdetektivenfilm Harper - privatdetektiven (1966), og Reflekser i et gyllent øye (1967).
Hun gjentok sin Tony-vinnende rolle som Mary Todd Lincoln i skuespillet The Last of Mrs. Lincoln (1973) i filmversjonen som kom i 1976. En annen bemerkelsesverdig film var et drama med handling fra den andre verdenskrig, Skjulestedet (1975).
Brage Sandmoen
Brage Sandmoen (født 22. mars 1967) er en norsk lærer og tidligere fotballdommer. Han debuterte som dommer i Tippeligaen i 2001 og representerte Kjelsås Idrettslag.
Sandmoen dømte cupfinalen mellom Molde og Lillestrøm i 2005. Han dømte 194 kamper i Tippeligaen fra 2001 til 2015. Brage Sandmoen var FIFA-dommer fra 2003 til 2010.
Maggie Voisin
Maggie Voisin (født 14. desember 1998 i Whitefish, Montana) er en amerikansk freestylekjører som konkurrerer i slopestyle.
Brage Sandmoen
Sandmoen arbeidet som assisterende rektor ved Bredtvet videregående skole i Oslo, til skolen ble nedlagt i 2008. Da startet han i jobben som historie- og samfunnsfagslærer ved Stabekk videregående skole. Høsten 2009 skiftet han skole til Valler videregående skole, som studieinspektør og lærer. I 2015 ble han ansatt som assisterende rektor ved Valler videregående skole. Etter 8 år som assisterende rektor ved Valler videregående skole tok han over som rektor på skolen juni 2023.
Maggie Voisin
Voisin tok X Games-sølv i slopestyle under X Games Aspen 2014, som den yngste medaljevinner på ski i X Games, mellom canadierne Kaya Turski og Kim Lamarre.
Brage Sandmoen
Hans sønn Brede Sandmoen (f. 2000) er fotballspiller.
Maggie Voisin
Hun ble tatt ut i troppen til USA under Vinter-OL 2014, men fikk et brudd i høyre leggbein over ankelen og måtte trekke seg fra lekene. Ettersom hun ble 15 år under to måneder før lekenes åpningsseremoni, ville Voisin ha blitt den yngste amerikaner til å konkurrere under Vinter-OL siden 1972.
Under Vinter-OL 2022 i Beijing, ble hun nummer 5 i slopestyle.
Charlotta Jonsson
Charlotta Jonsson (født 11. mai 1973) er en svensk skuespillerinne.
Jonsson studerte ved Teaterhögskolan i Göteborg 2000–2004. Hun er mest kjent for sine roller som Charlotte Ekebladh i TV-serien Sjätte dagen (1999–2001) og Linda Wallander i filmene om Kurt Wallander (2013).
Royal Caribbean Internationals flåte
Royal Caribbean International opererer mange av verdens største cruiseskip; pr. 27. januar 2022 har rederiet hele 26 skip, som inkluderer fem av de største cruiseskipene i verden, og med ytterligere fire skip til på beordring.
X Athena Widgets
X Athena Widgets eller Xaw er et bibliotek for grafiske styreelementer i vindussystemet X. Xav ble utviklet som en del av Project Athena av MIT X-konstortiet og var basert på X Toolkit Intrinsics (Xt); Xt og Xaw er kollektivt kjent som X Toolkit. Xaw har i store trekk blitt erstattet av mer sofistikerte verktøy som Motif, GTK+ og Qt, men vedlikeholdes ennå av X.Org Foundation) and er en del av de fleste installasjoner av vindussystemet X. Liksom andre kjernedeler av X, er biblioteket lisensiert under MIT-lisensen.
I en tale for USENIX, bemerket Xpionéren Jim Gettys at selv om Athena’s grafiske styreelementer var "stygge", ble de ofte brukt til å beskrive "GUI-krigene", som et trygt alternativ til det konkurrerende verktøyene Motif og OPEN LOOK.
Liste over Maltas visestatsministre
Ti personer har tjenestegjort som Maltas visestatsminister siden posten ble opprettet i 1947. Posten eksisterte ikke i perioden mellom 1949 og 1971.
Mirela Manjani
Mirela Manjani (gresk: Μιρέλα Μανιάνι, født 21. desember 1976 i Durrës, Albania er en gresk spydkaster. Manjani ble født i Albania og er av albansk opprinnelse. Hun konkurrerte for Albania frem til 1997 da hun giftet med vektløfteren George Tzelili og ble gresk statsborger. I 1999 vant Manjani VM-gull i Sevilla. Under OL 2000 ble Manjani nummer to etter Trine Hattestad. Under VM 2001 kom hun nok en gang på en andreplass, men da bak cubanske Osleidys Menéndez. EM 2002 endte med seier for Manjani og denne ble fulgt opp under VM 2003. Manjanis siste store mesterskap var OL 2004 hvor hun ble nummer tre. Hennes personlige rekord er på 67,51 og er fra OL 2000.
Botkyrka kommune
Botkyrka kommune er en kommune i Stockholms län i landskapet Södermanland i Sverige. Kommunens administrasjonssenter ligger i Tumba.
Tettsteder
Botkyrka kommune har fem tettsteder. I tabellen oppgis antall innbyggere per 31. desember 2010.
Innsjøer i kommunen
Innsjøene Axaren, Gölan, Getaren, Lilla og Stora skogssjön, Malmsjön og Somran er del av Kagghamraån-vassdraget.
Noter
<references group='lower-alpha'/>
Jan Jansson
Jan Jansson (født 26. januar 1968) er en svensk tidligere fotballspiller.
Nickel Creek
Nickel Creek er en americana-trio fra San Diego, North Carolina. Musikalsk tilordnes gruppa sjangeren progressive bluegrass, som ligger i området mellom folk- og countrymusikk.
Medlemmene, Chris Thile (mandolin, mandola, banjo, sang), Sara Watkins (fiolin, sang) og Sean Watkins (gitar, klaver, koring), var i alderen åtte til tolv år da de i 1989 begynte å spille sammen. De første årene var Chris Thiles far, Scott Thile, med på kontrabass. Det ble laget to album i de tidlige årene, men disse er ikke å få mer.
Alison Krauss hjalp til med utviklingen av gruppas egenart. Hun var også produsent på albumet Nickel Creek, som ble gitt ut på selskapet Sugar Hill. Albumet regnes som bandets «major»-debut. På dette tidspunktet hadde Scott Thile gitt seg, og de neste årene turnerte de med vekslende bassister inntil Mark Schatz ble fast turnebassist.
På slutten av 2007 tok trioen en pause med ubestemt lengde. Chris Thile og Sara Watkins forfulgte sine respektive soloprosjekter og Sean Watkins startet opp bandet Fiction Family sammen med Jon Foreman, vokalisten i Switchfoot. På begynnelsen av 2014 tok de opp samarbeidet i Nickel Creek igjen, og våren 2014 slapp de albumet A Dotted Line.
Trioen har vunnet en rekke priser, blant annet Grammy Award for Best Contemporary Folk Album for This Side i 2002. I 2001 ble de Grammy-nominert til Best Bluegrass Album for albumet Nickel Creek og Best Country Instrumental Performance for låta «Ode to a Butterfly». RIAA tildelte Nickel Creek og This Side gold-status for over 500,000 solgte eksemplarer.
Cuchilla del Fuego
Cuchilla del Fuego er en by i Paysandú-departementet i det nordvestlige Uruguay.
Befolkning
Byen har 11 innbyggere (Beregning 2011)
Den store kjærligheten
Den store kjærligheten (original tysk tittel: Die große Liebe, også kjent i Norge som Hanna Holberg) er en tysk romantisk krigsfilm fra 1942 regissert av Rolf Hansen med Zarah Leander og Viktor Staal i hovedrollene.
Handling
Den attraktive Oberleutnant Paul Wendlandt er stasjonert i Nord-Afrika som jagerfly-pilot. Når han var i Berlin for å levere en rapport, får han en dags permisjon, og på scenen til teateret "Skala" ser han en populær dansk sangerinne Hanna Holberg. Etter forestillingen er slutt, følger han henne hjem. Hanna gjengjelder hans romantiske følelser, men etter en natt må Paul umiddelbart tilbake til fronten. Det følger en lang rekke misforståelser, og den ene tapte muligheten etter den andre.
Mens Hanna forgjeves venter på livstegn fra Paul, flyr han oppdrag i Nord-Afrika. Når han forsøker å besøke henne i Berlin-leiligheten hennes, er hun på konsert i Paris. Men deres følelser vekker misunnelse hos komponisten Rudnitzky, som også er forelsket i Holberg. I et brev ber Paul henne om å gifte seg med ham. Men når han endelig kan besøke henne, blir han kalt ut på oppdrag natten før bryllupet. Hanna, skuffet, reiser til Roma. Paul klarer å få tre ukers permisjon og følger Hanna til Roma. Men bryllupet må fremdeles utsettes. Alle problemene fører til en krangel, og Paulus er redd for at han har mistet henne for alltid.
Musikk i filmen
Alle sanger komponert av Ralph Benatzky med tekster av Bruno Balz
DVD
Filmen er utgitt i Tyskland på en utekstet DVD.
EM i boksing 1927
EM i boksing 1927 (europamesterskapet i boksing) ble arrangert i Berlin i Tyskland i 1927.
Petronas
Petronas, eller Petroliam Nasional Berhad, er et statlig malaysisk oljeselskap. Det ble stiftet i 1974. Petronas er idag et internasjonalt oljeselskap, med virksomheter i hele verdikjeden, fra utvinning til salg gjennom bensinstasjoner. Hovedkontoret ligger i Petronas Towers i Kuala Lumpur.
Vaksineskepsis
Vaksineskepsis, og derunder vaksinemotstand, er mistillit rettet mot forebygging av smittsomme sykdommer ved kunstig immunisering av mennesker og dyr. Motstand har eksistert siden den første vaksinen ble introdusert, og har i moderne tid utviklet seg til å bli en betydelig trussel mot folkehelsen. WHO identifiserte i 2019 vaksineskepsis som en av de ti største helsetruslene i verden.
Vaksiner er et av de største vitenskapelige gjennombrudd innen medisin og redder mange millioner menneskeliv årlig. Samtidig er alvorlige bivirkninger meget sjeldne. Likevel er det mange som velger å trosse helsemyndighetenes anbefalinger om vaksinering i frykt for at vaksiner medfører helsefare. Eksperter har trukket frem at vaksinene er blitt et offer for egen suksess ved at senere generasjoner ikke husker hvordan situasjonen var før effektive vaksinasjonsprogrammer kom i stand. Motstanden mot vaksiner underbygges av myter, konspirasjonsteorier, personlige anekdoter og feiltolking av vitenskap, og det er ofte økonomiske motiver som ligger bak spredningen av disse.
Vaksinemotstand forekommer i mange forskjellige former. Enkelte er konsekvent motstandere av all vaksinasjon, andre av enkeltvaksiner, og noen er uenige i hvordan de statlige vaksineprogrammene er satt sammen. Det har blitt debattert hvorvidt foreldre som nekter å vaksinere sine barn skal holdes juridisk ansvarlige dersom valget får fatale følger for egne eller andres barn.
Historie
Motstand mot vaksiner har eksistert like lenge som vaksinene. Allerede ved utprøving av den første vaksinen mot kopper var det stor motstand å spore. Fra religiøst hold ble vaksinen ansett som ukristelig fordi den kom fra et dyr, men metoden møtte også motstand av politisk og vitenskapelig art.
I vaksineringens barndom fantes aktive anti-vaksineselskap. Den britiske naturforskeren Alfred Russel Wallace (1823–1913) var sterk motstander av vaksiner, og mente at vaksinen mot kopper var farligere enn sykdommen selv. Nobelprisvinner i litteratur George Bernard Shaw (1856–1950) var også motstander av vaksinasjon og kalte det for «et særlig motbydelig stykke heksekunst». Forfatteren Leo Tolstoj (1828–1910) og den amerikanske borgerrettsaktivisten Frederick Douglass (1818–1895) støttet også opprop mot vaksiner. I 1902 utga C. F. Nichols boken Vaccination - A Blunder in Poisons som argumenterte for at koppervaksinen økte dødeligheten av kopper fremfor å beskytte mot sykdommen.
Vaksinemotstanden hadde sterkt fotfeste på slutten av 1800-tallet, men etter hvert som vaksinene har demonstrert sin effekt mot dødelige sykdommer, har mistilliten avtatt. De siste tiårene har imidlertid motstanden økt igjen i vestlige land parallelt med spredning av konspirasjonsteorier og myter på internett, noe som har ført til ny oppblomstring av sykdommer som lenge var eliminert. Eksperter mener at vaksinene er blitt et offer for egen suksess ved at de siste generasjoner ikke husker hvordan situasjonen var før man fikk effektive vaksinasjonsprogrammer. Vaksinemotstanderne har i nyere tid fått støtte fra kjente skuespillere som Jenny McCarthy, Alicia Silverstone og Jim Carrey, som alle har uttalt seg offentlig mot vaksiner.
De fleste vaksinemotstandere misliker å bli betegnet som nettopp motstandere av vaksiner, og hevder gjerne at de kun forfekter en sunn skepsis.
Organisering
Allerede i koppervaksinens tid ble vaksineprogrammene utsatt for organisert motstand. De to organisasjonene The Anti Vaccination League og Anti-Compulsory Vaccination League ble opprettet på midten av 1800-tallet og hadde stor oppslutning. Motstanden spredte seg geografisk i takt med vaksinen, og i 1879 ble Anti Vaccination Society of America opprettet etter at den britiske vaksinemotstanderen William Tebb hadde vært på besøk. I den engelske byen Leicester utviklet vaksinemotstanden seg til å bli et stort folkeopprør, og historiebøkene forteller at opp mot 100,000 personer tok til gatene i protest mot obligatorisk koppervaksinasjon. Charles Stevens som var leder for Anti-Vaccination League døde selv av kopper i 1903. Under hans ni dager lange sykeleie var det ingen av de øvrige medlemmene i organisasjonen som avla ham besøk.
I nyere tid har vaksinemotstanden blitt mer fragmentert. Mye av virksomheten foregår på sosiale medier, men det finnes også organisasjoner som aktivt jobber for å avskaffe vaksiner. Blant disse finner vi International Medical Council on Vaccination og National Vaccine Information Center i USA. I Australia ble organisasjonen Australian Vaccination Network i 2012 pålagt av myndighetene å endre navn til Australian Vaccination-Skeptics Network fordi det opprinnelige navnet var misledende. Det finnes også store organisasjoner hvor motstand mot vaksiner er en del av agendaen, herunder den amerikanske organisasjonen Association of American Physicians and Surgeons.
Vaksinemotstand i Norge
Motstanden mot vaksiner har kommet til uttrykk i Norge blant annet i 2009, under svineinfluensautbruddet i 2009. Kjetil Dreyer, Hans Gaarder, Rolf Erik Hanssen og Ingunn Røiseland stod da i spissen for en aksjon mot vaksinen som myndighetene anbefalte. Alle fire har bakgrunn fra miljøer for alternativ behandling og konspirasjonsteorier. Hanssen utga i 2006 boken Vaksinasjon – Hva er sannheten om vaksiner. Aksjonistene fikk bred oppmerksomhet i media; blant annet ble de invitert til debattsendinger både i TV og radio.
Aksjonen ble etter hvert utvidet til å gjelde motstand mot alle former for vaksiner. Det ble opprettet en gruppe på Facebook som på det meste hadde over 5,000 medlemmer, og som spredte konspirasjonsteorier om vaksiner. En av administratorene var dømt for ærekrenkelser. Det alternative nettstedet Nyhetsspeilet, hvor Hans Gaarder var redaktør, er en ledende kanal for spredning av vaksinemotstand i Norge, ifølge Færseth. Gaarder døde i april 2021 som følge av å bli smittet med Covid-19. og etter obduksjon ble det konstatert at virusinfeksjonen var dødsårsaken.
I 2009 ble det produsert en film av det vaksinekritiske miljøet i Norge med tittelen Vaksinasjon - velsignelse eller belastning?. Filmen gjengir mange kjente, men udokumenterte påstander om vaksinasjon, for eksempel at det var bedre hygiene og kosthold som eliminerte barnesykdommene, og at uvaksinerte barn er friskere enn vaksinerte barn. En rekke alternative behandlere ble intervjuet, i tillegg til legene Karl Ludvig Reichelt og Siri Aabel. Aabel er også homøopat og ble i etterkant av filmens lansering klaget inn for Legeforeningens etiske råd. Aabel fikk en reprimande for å ha oppfordret foreldre til å avstå fra vaksiner.
Flere offentlige personer har gitt uttrykk for sin motstand mot vaksiner. Dette gjelder blant andre Dag Viljen Poleszynski, som er redaktør for det alternative helsemagasinet Vitenskap og Fornuft, og Kurt Oddekalv, som var leder i Norges Miljøvernforbund. Også skuespilleren Sølje Bergman har gått ut offentlig og proklamert at hun har valgt bort de fleste av vaksinene for sine barn. Våren 2015 deltok hun i en rekke debatter om dette i norske massemedier.
BioMed Clinic har vært et av samlingspunktene for den vaksinemotstand som har vokst frem av det antroposofiske miljø. Legene Tore Midtvedt og Geir Flatabø sammen med forskningsleder Bjørg Walker har tilkjennegitt sin støtte til den tidligere legen Andrew Wakefields forskningsresultater, som siden har vist seg å være fabrikert for å mistenkeliggjøre vaksiner, noe Wakefield senere selv har innrømmet. De har hevdet at det er en sammenheng mellom vaksiner og autismelignende tilstander. Flatabø har behandlet pasienter ut fra hypotesen om en sammenheng mellom vaksiner og autisme. I 2016 fikk han sin bevilling inndratt grunnet sin bruk av alternative behandlingsmetoder.
I 2015 stiftet legene Heiko Santelmann, Sigurd Nes og Idar Magne Elvemo Foreningen for fritt vaksinevalg. Foreningen oppgir å ikke være motstandere av vaksiner, men tilhengere av balansert informasjon. Foreningens engasjerte blant annet Suzanne Humphries til Norge for å holde foredrag. I 2019 hevdet Santelmann i et leserinnlegg at meslinger ikke hadde tatt menneskeliv i den vestlige verden på 20 år, og at det tvert imot var positivt for helsen å gjennomgå meslingeinfeksjon. Samme måned ble Sigurd Nes invitert til debatt om vaksineskepsis i NRK-programmet Desse dagar hvor han hevdet at vaksiner ikke reduserte barnedødelighet. Nes er antroposof og er også engasjert i kampen mot påstått helsefare fra ikke-ioniserende stråling. Idar Elvemo har som lege praktisert akupunktur, og har i flere tiår vært en forkjemper for aksept av homøopati og andre alternative behandlingsformer. I likhet med Nes har han anerkjent frykt for helsefare ved elektromagnetisk stråling, og i slutten av 1980-årene tok han i bruk hjelpemiddelet «Syvstjerna» i behandlingen av pasienter som fryktet at stråling kunne gi dem kreft. Den utradisjonelle praksisen ble klaget inn av fylkeslegen, og Elvemo fikk en advarsel fra Helsedirektoratet som reaksjon.
Reaksjoner mot leger
Gjennom historien er det leger som har opplevd påtale eller restriksjoner for å ha motsatt seg myndighetenes anbefalinger om vaksiner, her noen eksempler:
Myter og konspirasjonsteorier
Det er bred vitenskapelig konsensus om at vaksiner er et av de viktigste medisinske gjennombruddene noensinne og en av de viktigste årsakene til at forventet levealder har økt dramatisk i løpet av det siste århundret. Likevel er ikke dette tilstrekkelig til å overbevise alle. I mangel på saklig grunnlag å tufte vaksinemotstand på spilles det på myter og konspirasjonsteorier om påståtte farer ved vaksiner. Mange av disse har fellestrekk med generelle konspirasjonsteorier om legemiddelindustrien og konvensjonell helsebehandling.
En undersøkelse publisert i 2019 viste at i europeiske land med stor oppslutning om populistiske partier var det også mer utbredt vaksinemotstand. Forklaringen er at vaksinemotstand bygger som populisme på grunnleggende mistillit til eksperter og forestilte eliter. En undersøkelse publisert i 2021 viste at blant italienere hang motstand mot COVID-19-vaksine klart sammen populistisk politisk orientering. Personer med populistisk orientering stoler mindre på vitenskapelige og politiske institusjoner og er samtidig mer tilbøyelige til å tro på konspirasjonsteorier om koronapandemien (ifølge undersøkelse gjort i Østerrike i 2020). Undersøkelser i USA viser at tilhengere av Donald Trump er mer skeptiske til vaksiner enn andre deler av befolkningen i landet og at dette skyldes Trump-tilhengernes tendens til å tro på konspirasjonsteorier.
Politiske argumenter mot vaksinering
Hemmelig innplanting av mikrochips
Det finnes konspirasjonsteorier om at det sammen med vaksinene sprøytes inn elektroniske brikker som skal kunne utløse sykdommer eller utøve tankekontroll. Det savnes plausible teknologiske forklaringer på hvordan dette skulle være mulig. Den tyske kvakksalveren Ryke Geerd Hamer er blant dem som har fremmet denne teorien.
Kontroll over befolkningen
Det er også lansert teorier om at vaksinering er en form for befolkningskontroll som bremser fertiliteten. I Pakistan har helsearbeidere møtt motstand mot vaksinasjonsprogrammer fordi det betraktes som en konspirasjon fra vestlige land som ønsker politisk kontroll over befolkningen.
Den amerikanske tannlegen Leonard Horowitz er blant dem som tror at hiv-viruset ble utviklet av det amerikanske forsvaret og at vaksinasjonsprogrammer har vært en fordekt måte å spre viruset til afrikanere og homofile. Han har også uttalt at svineinfluensavaksinen forårsaker sterilitet, og er en sammensvergelse for å redusere den muslimske befolkningen.
Den østerrikske journalisten Jane Bürgermeister har hevdet at svineinfluensaen i 2009 med påfølgende vaksine var en konspirasjon fra WHO og FN om å ta livet av en stor del av verdens befolkning og skape en ny stat under FN. Den finske eks-legen Rauni-Leena Luukanen-Kilde har lansert lignende konspirasjonsteorier.
Frivillighet
I de aller fleste sammenhenger er vaksinasjon frivillig. Det finnes enkelte unntak, blant annet i det norske forsvaret. I noen land pålegges også helsepersonell å la seg vaksinere. I USA stilles det krav til vaksinering dersom man skal gå på offentlig skole. Det er uansett et sterkt påtrykk fra helsemyndighetene om at alle barn vaksineres, og selv om det er svært gode grunner til dette, oppfattes det av noen som et angrep på individets frihet til selvbestemmelse.
I tidligere tider har det blitt sanksjonert langt kraftigere mot personer som har nektet å vaksinere seg selv eller sine barn. I Storbritannia kunne det i siste halvdel av 1800-tallet vanke både bøter og fengsel til dem som motsatte seg vaksinasjon mot kopper.
Under covid-19-pandemien ble en nordmann nektet å kjøpe billett hos fergeselskapet Fjord Line fordi han ikke var vaksinert. Mannen meldte da selskapet til Diskrimineringsnemnda, men det ble konkludert med at avvisningen var forankret i legitime smittevernstiltak, og ikke kunne betraktes som diskriminering på grunn av politisk eller religiøs overbevisning.
Polen avslo svineinfluensavaksinen
Ved utbruddet av svineinfluensa i 2009 unnlot Polen å anvende vaksinen som kom mot pandemien. Det var andre land som gjorde dette av økonomiske hensyn, men Polen var eneste land som valgte bort vaksinen med bekymring for sikkerheten som begrunnelse. Både landets helseminister Ewa Kopacz og statsminister Donald Tusk mente at vaksinen ikke var sikker nok. Dødstallene stanset opp i landene hvor vaksinen var innført, men fortsatte å stige i Polen. Mens avgjørelsen møtte anerkjennelse i store deler av befolkningen, ble den sterkt kritisert av det statlige helseombudet Janusz Kochanowski, som mente at politikerne satte menneskeliv unødvendig i fare. Like etter ble Kochanowski selv smittet av influensaen.
Økonomiske argumenter mot vaksinering
Av motstandere fremstilles vaksiner ofte som en enormt lukrativ industri, og i sin bok Vaksinasjon – hva er sannheten om vaksiner? hevdet den norske homeopaten Rolf Erik Hanssen at omsetningen på vaksiner ville passere 10,000 milliarder dollar i 2006. Anslaget var nokså overdrevet ettersom verdens totale vaksinemarked i 2020 utgjorde knapt 60 milliarder dollar. Vaksiner utgjør ca. 2 % av legemiddelindustriens omsetning, og er et av de minst lønnsomme satsingsområdene i industrien. Det er blant annet langt mer penger å tjene på å selge kosttilskudd som ikke er underlagt samme krav til dokumentasjon. Antall produsenter har derfor gått kraftig ned de siste tiårene, og utvikling av nye vaksiner er så lite lønnsomt at det blant fagfolk er bekymring for at det ikke skal utvikles nok vaksiner for å kunne møte fremtidige sykdomstrusler. Det britiske fagtidsskriftet The Economist har betegnet profittmarginene for vaksiner som «begredelige».
En amerikansk undersøkelse fra 1994 viste at hver dollar som brukes på vaksine mot meslinger førte til besparelser på 10,30 dollar i direkte medisinske kostnader, pluss 3,20 dollar i sosiale kostnader. Dersom man droppet vaksinen i vestlige land ville man antagelig ha sett en økning i omsetningen til legemiddelbransjen.
Dette er en problemstilling som gjelder alle legemidler, men når det gjelder vaksiner, er det faktisk slik at mindretallet av studier som gjennomføres, er blitt finansiert av vaksineprodusentene selv. Det er også ethvert lands helsemyndigheter som tar avgjørelsen om hvilke vaksiner som skal implementeres i vaksineprogrammene, og det vil ikke være mulig uten et solid vitenskapelig grunnlag for effekt og sikkerhet. Offentlige helsemyndigheter beskyldes stadig for å la seg styre av økonomiske interesser fremfor liv og helse. Folkehelseinstituttet er blitt beskyldt for å ha tette bånd til legemiddelselskaper og for å være finansiert av Rockefeller-stiftelsen, som også har forbindelser til legemiddelselskaper som produserer vaksinen. Denne finansieringen gjaldt imidlertid forløperen til Folkehelseinstituttet, og det har i dag ingen slike bindinger til legemiddelindustrien.
Paul Offit brukes jevnlig som rådgiver i vaksinespørsmål samtidig som han har tjent penger på å selge sitt patent på rotavirus-vaksinen. Dette er blitt trukket frem som en interessekonflikt, men Offit solgte sitt patent mot en engangssum som ikke påvirkes av vaksinens utbredelse.
Dette er en nokså universell konspirasjonsteori om legemiddelbransjen og helsetilbud. Påstanden fordrer at alle de store legemiddelselskapene samarbeider om å fremstille dårlige produkter, eller at de forskjellige lands helsemyndigheter handler inn basert på bestikkelser fremfor konkurranse om de beste produktene. Ettersom vaksinering i de fleste land er et offentlig styrt tilbud, vil det være i de offentlige myndigheters interesse å holde befolkningen så frisk som mulig for å begrense de økonomiske konsekvensene av sykdom. Dersom et legemiddelselskap hadde en agenda som besto i å produsere legemidler eller vaksiner som sørger for et høyt og jevnt forbruk av legemidler, ville det raskt bli utkonkurrert i markedet.
Det betales ut betydelige erstatningssummer til pasienter som hevder å ha pådratt seg helseskader etter vaksinering. Dette tas gjerne som dokumentasjon på at vaksiner er skadelige, men det er i praksis ikke så enkelt. Det opereres nemlig med omvendt bevisbyrde i slike saker: Altså må helsemyndighetene sannsynliggjøre at skadene har en annen sannsynlig årsak enn vaksinene. Erstatningsutbetalingene er altså dokumentasjon på korrelasjon mellom vaksine og helseskade, men ikke nødvendigvis kausalitet.
Religiøst og etnisk begrunnende holdninger til vaksinering
Amish-folket
Det har vært hevdet at amish-folket ikke vaksinerer sine barn, og at de har liten eller ingen forekomst av enkelte sykdommer. Joseph Mercola har hevdet at det ikke forekommer autisme hos amish-folket, og at det må skyldes at de ikke er vaksinerte. Det er generelt noe lavere vaksinedekning hos denne gruppen enn ellers i befolkningen, men de fleste amish-barn vaksineres, og autisme forekommer i samme grad hos amish-folket som i befolkningen ellers. Det har imidlertid vært meslingutbrudd blant amish-folk som skyldes lav vaksinedekning. En undersøkelse fra 2006 tydet på at det ikke var religiøse årsaker til at amish-foreldre unnlot å vaksinere sine barn. Det var i 2010-2011 en økende tendens i USA til at unnlatelse av vaksinering ble begrunnet i religionen.
Grunnlaget for antroposofisk medisin ble lagt av Rudolf Steiner (1861–1925). Antroposofiske leger og Steiner-skoler har ikke uttrykkelig advart mot vaksiner, men det er betydelig lavere vaksinedekning blant barn på steinerskoler både i Norge og andre land. Den offisielle antroposofiske linjen er at man ikke nekter foreldre å vaksinere sine barn, men at man skal gi dem et informert valg. Denne «informasjonen» representeres imidlertid mye av den samme alternative tankegang som man finner igjen hos andre vaksinemotstandere, og det kan oppstå sosiale normer om at man bør avstå fra å vaksinere sine barn. Mange av de senere års utbrudd i vestlige land av sykdommer man vaksinerer mot, har derfor vært konsentrert om steinerskoler. Også i Norge er vaksinedekningen ved steinerskoler svært lav. I Sverige har Vidarklinikens antroposofiske lege Jackie Swartz møtt skarp kritikk for spredning av desinformasjon om barnesykdommer og vaksiner.
Motstanden bygger til dels på Steiners hypotese om at barnesykdommer er en naturlig og positiv del av barns utvikling. Vaksiner mot disse sykdommene kom ikke før etter Steiners død, men han uttalte bekymring for at vaksinene i fremtiden ville fordrive åndelighet til fordel for materialisme.
Antroposofisk medisin står særlig sterkt i Tyskland. Her finner man også foreningen Ärzte für individuelle Impfentscheidung, som består av flere hundre leger. Organisasjonen hevder å formidle balansert informasjon om vaksiner, men formidler utelukkende stoff som sår tvil om effekt av og sikkerhet ved vaksiner. På organisasjonens nettsted anbefales også bøker av vaksinemotstandere som Randall Neustaedter og Martin Hirte. Blant medlemmene er den antroposofiske legen Michael Schnur, som arbeider som skolelege ved en steinerskole i tillegg til å holde foredrag om vaksiner på konferanser i regi av Les écoles Steiner-Waldorf, og Steffen Rabe som driver nettstedet impf-info.de. Den norske antroposofen og steinerskolelæreren Trond Skaftnesmo utga i 2012 boken Folkefiender, hvor han forsøkte å rehabilitere Andrew Wakefield for sistnevntes forskningsjuks rundt MMR-vaksinen.
Romfolk
Omreisende romfolk faller ofte utenfor de offentlige tilbudene når de stadig forflytter seg. Vaksinedekningen er derfor ofte lav blant disse. En av årsakene til lav vaksinedekning er generell mistro til helsemyndigheter.
I 2003 var polio på det nærmeste utryddet i Afrika som følge av høy vaksinedekning, men religiøse ledere i Nigeria klarte å spre konspirasjonsteorier om at poliovaksinen var et redskap for å spre alvorlige sykdommer til den afrikanske befolkning, og de fikk myndighetene til å forby vaksinen. Dette førte til store utbrudd av polio som også spredte seg til andre land. Etter et knapt år ble forbudet opphevet, og vaksinedekningen steg. Likevel er det fortsatt stadige utbrudd av polio som følge av at denne frykten ikke har sluppet taket i deler av befolkningen.
Frykten bygger til dels på påstandene til den britiske forfatteren Edward Hooper om at hiv-viruset oppstod som følge av testing av poliovaksine i Belgisk Kongo. Hypotesen er imidlertid avvist av vitenskapen som usannsynlig og spekulativ.
Aegognathus leuthneri
Aegognathus leuthneri er en bille som hører til familien hjortebiller (Lucanidae) i gruppen skarabider (Scarabaeoidea). Den lever i Sør-Amerika.
Vaksineskepsis
Helserelaterte argumenter mot vaksinering
Vaksinene har ikke den påståtte effekt
Aegognathus leuthneri
Utseende
En nokså liten (ca. 15 millimeter), brunrød og svart hjortebiller. Hannen har sterkt forstørrede kjever som er krumme med en liten tann på innersiden. Kjevene er svarte, hodet svart med et par diffuse, rødlige flekker og pronotum mørkt brunrødt med svarte, vinkelformede tegninger, dekkvingene mørkt rødlige. Hodet er rektangulært, mye bredere enn langt, foran bredt og nokså dypt, U-formet innbuktet, fint og spredt punktert. Pronotum er avrundet firkantet, innsnevret ved roten, tettere punktert, med et par groper litt foran midten. Dekkvingene er nokså sterkt punkterte. Beina er svarte. Hunnen ligner hannen, men uten de forstørrede hodet og kjevene, oversiden blankere og tett punktert over alt.
Vaksineskepsis
Helserelaterte argumenter mot vaksinering
Ofte trekkes det frem som et argument mot vaksiner at vaksinerte personer har blitt syke. Grunnet komplekse egenskaper ved menneskekroppens immunforsvar er ingen vaksine 100 % effektiv i den grad at alle vaksinerte individer blir immune. I tillegg vil det være individer som ikke tåler vaksinen. Dette er imidlertid en kjent problemstilling og de som ikke blir immune eller kan vaksineres vil da være prisgitt flokkimmuniteten. Det er også noen vaksiner som tas i flere doser for å øke beskyttelsesgraden, og noen vaksiner må gjentas for å opprettholde immunitet. Tidsavgrenset immunitet er ikke noe som er spesielt for vaksiner, det gjelder også gjennomgått sykdom.
Aegognathus leuthneri
Utbredelse
Arten lever i Peru.
Luciano Minguzzi
Luciano Minguzzi (født 24. mai 1911 i Bologna, død 30. mai 2004 i Milano) var en italiensk billedhugger.
Vaksineskepsis
Helserelaterte argumenter mot vaksinering
De fleste som smittes er vaksinerte
Denne myten skyldes forfalsket statistikk. At ingen vaksiner beskytter 100 % vil medføre at en beskjedent antall vaksinerte individer kan bli smittet ved en epidemi. Samtidig vil storparten av de uvaksinerte bli syke, men høy vaksinedekning kan medføre at dette antallet blir lavere enn antall vaksinerte som blir smittet. Disse antallene vil isolert sett ikke gi noen mening, og man må derfor se på andelen som blir syke i hver gruppe. De som er vaksinerte og likevel blir smittet opplever normalt et langt mildere forløp enn de uvaksinerte og de er også mindre smittsomme.
Luciano Minguzzi
Han ble født i Bologna som sønn av en billedhugger, og forlot skolen allerede som 17-åring for å begynne å studere ved Kunstakademiet i Bologna, under Ercole Dei og Giorgio Mordandi. Takket være et stipendium kunne han fra 1934 tilbringe to år i Paris.
Vaksineskepsis
Helserelaterte argumenter mot vaksinering
Friske mennesker trenger ikke vaksiner
Luciano Minguzzi
Sitt internasjonale gjennombrudd fikk han på 30-tallet. Senere underviste han selv, bl.a. ved kunstakademiet i Padova. Etter annen verdenskrig grunnla han sammen med Aldo Borgonzoni, Giovanni Ciangottini, Carlo Corsi, Pompolio Mandelli og Ilario Rossi en gruppe som ble kalt Cronache, som fikk stor betydning for Italias kulturliv på denne tiden.
Vaksineskepsis
Helserelaterte argumenter mot vaksinering
Denne misforståelsen er antagelig en bivirkning av vaksinenes suksess i vestlige land. God helse er ingen garanti for å ikke kunne pådra seg alvorlige helseplager grunnet smitte fra sykdommer man kunne ha unngått ved å vaksinere seg. Det er for eksempel ikke mulig å forutse hvilke barn som vil få komplikasjoner av meslinger, og også i vestlige land dør barn når det oppstår epidemier grunnet lav vaksinedekning.
Luciano Minguzzi
Til Minguzzis viktigste arbeider hører bl.a. utformingen av en av portene til Peterskirken i Roma, og til katedralen i Milano. I 1996 ble det åpnet et museum i Milano til hans ære. Mer enn 400 av hans verker er utstilt andre steder i verden.
Vaksineskepsis
Helserelaterte argumenter mot vaksinering
I vestlige land med et godt utbygget helsevesen er barnesykdommer ufarlige
Luciano Minguzzi
Minguzzi døde i en alder av 93 år i Milano.
Vaksineskepsis
Helserelaterte argumenter mot vaksinering
Grunnet vellykkede vaksineprogram er mange av den oppfatning at barnesykdommer ikke utgjør noen helsefare. Selv om de fleste som gjennomgår barnesykdommer ikke dør eller blir alvorlig syke er det umulig å eliminere risikoen helt. Eksempelvis vil selv ikke det mest moderne helsevesen kunne forhindre at en andel av barn som blir smittet med meslinger dør, og dette har også skjedd i nyere tid i Tyskland hvor motstand mot MMR-vaksinen står sterkt. Det er heller ikke slik at vaksiner tilbys bare for å unngå dødsfall. Meslingeepidemien i Duisburg i 2006 medførte i tillegg til to dødsfall at 95 pasienter måtte sykehusinnlegges for totalt 775 døgn, noe som utløste store behandlingskostnader i tillegg til påkjenningen for pasientene og deres pårørende.
Man får sterkere immunforsvar ved å gjennomgå sykdom enn ved å vaksinere seg
Bonifaz-klassen
Bonifaz-klassen er en klasse av fregatter under utvikling for tjeneste i Armada Española. Klassen er utviklet av det spanske forsvarsministeriet og det statseide selskapet Navantia. Skipene skal ha Aegis Combat System.
Vaksineskepsis
Helserelaterte argumenter mot vaksinering
Mange er av den oppfatning at det er bedre for immunforsvaret å være syk enn å ta vaksinen, eller at sykdommen gir lengre immunitet enn vaksinen. Selv om det er riktig at immunforsvaret får en mer nøyaktig registrering ved vanlig infeksjon enn ved vaksinering, er immunforsvaret så effektivt at det ikke finnes noen praktisk forskjell i evnen til å avverge nye «angrep». Derimot kan komplikasjoner fra en gjennomgått sykdom ha negativ innvirkning på immunforsvaret, altså ville befolkningen ha et dårligere rustet immunforsvar dersom sykdommene fikk herje fremfor å vaksinere. Nyere forskning viser at aktiv meslingeinfeksjon slår ut mange av cellene som produserer antistoffer, hvilket betyr at man får nedsatt motstandskraft mot andre sykdommer etter gjennomgått sykdom. Ved vaksinasjon påvirkes ikke disse immuncellene.
Sykdommene man vaksinerer mot hadde stagnert før man innførte vaksiner
Denne myten følges gjerne av statistikker som viser at dødstallene var redusert betydelig allerede før man innførte vaksiner. Mange mener at det i stedet er bedre hygiene, antibiotika og mer effektive karantenetiltak som har eliminert sykdommer man tidligere fryktet. Mens det er riktig at disse tiltakene har senket forekomsten av dødsfall og varige mén, har det hatt beskjeden effekt når det gjelder antall smittede. Når statistikkene viser at antall dødsfall gikk ned før vaksinene ble innført, betyr det ikke at antall dødsfall ville ha fortsatt mot nullpunktet uten vaksinene.
Bonifaz-klassen
Det er planlagt fem skip i klassen:
Vaksineskepsis
Helserelaterte argumenter mot vaksinering
Statistikker kan også manipuleres ved at man plukker ut ytterpunkter som alltid vil oppstå fordi smittsomme sykdommer kommer i intervaller.
Noen sykdommer er umulig å oppnå flokkimmunitet mot ved vaksinering
Dette er en feiltolkning av at forskere for noen sykdommer har vært usikre på hvor høy vaksinedekning som må til for å oppnå global flokkimmunitet og derved utrydde sykdommen. Det er imidlertid slik at flokkimmuniteten vil svekkes for enkelte barnesykdommer dersom det ikke jevnlig settes oppfriskingsvaksiner på den voksne befolkningen.
Vaksiner med bivirkninger bør ikke benyttes
I prinsippet har alle medisiner bivirkninger, og det gjelder også vaksiner. Vaksiner generelt har en meget høy nytteverdi sammenlignet med registrerte bivirkninger. Lette bivirkninger som feber og nedsatt allmenntilstand er vanlige ved vaksinering, men alvorlige komplikasjoner er meget sjeldne. Det er i Norge ikke registrert dødsfall som følge av vaksinasjon, mens det årlig ville ha dødd flere hundre personer dersom vaksinene ikke fantes. Altså ville konsekvensene av å ikke vaksinere være enormt mye større enn å avvikle vaksinering grunnet frykt for meget sjeldne bivirkninger.
Det er unødvendig å vaksinere mot sykdommer som ikke lenger et utbredt