cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Norges teknisk-naturvitenskapelige universitet
Fusjon
Det var både positive og negative reaksjoner på den kommende fusjonen blant de ansatte og ekstene kommentatorer, og den ble vedtatt med et knappest mulig flertall i NTNUs styre. Alle de fem ansatterepresentantene stemte imot, men studentrepresentantene og de fire eksterne representantene gikk alle inn for fusjonen.
Det har vært stor mediedekning av prosessen. Ut fra artikler i avisene, og innlegg på Studenttingets nettsted, fremgår det at studentene var langt mer positive til fusjonen enn de ansatte var. Store avstander ble nevnt som en utfordring for kvaliteten i samarbeidet mellom institusjonene.
Bjarne Andersen
Karriere
Som filmskuespiller debuterte Andersen i To mistenkelige personer fra 1950. Andersen var tilknyttet Det Norske Teateret fra 1944 til 1958 og igjen fra 1963. Han var teatersjef i Rogaland Teater i perioden 1958 til 1960 og teatersjef ved Den Nationale Scene fra 1961 til 1963. I perioden 1967–1968 var han leder for Norsk Skuespillerforbund. Han var regnet som en karakterskuespiller, spesielt markerte han seg ved sine Beckett-tolkninger.
Norges teknisk-naturvitenskapelige universitet
Fusjon
2016 var et overgangsår for NTNU. Aktiviteten ved de tre høyskolene fortsatte med små endringer, samtidig med at det ble arbeidet på ulike områder med planer for studier, faglig og administrativ organisering – og kvalitetssikring på alle områder, slik at alt var klart 1. januar 2017.
Bjarne Andersen
Karriere
Bjarne Andersen hadde rollen som Paul Cox’ følgesvenn, drosjesjåføren Richardson, i hørespillserien God aften, mitt navn er Cox.
Norges teknisk-naturvitenskapelige universitet
Fusjon
Antall ansatte totalt per 2016 var rundt 6 700. Før fusjonen, i 2015, var antall ansatte ved NTNU rundt 5 300. Av disse var 3 167 stillinger innen undervisning, forskning og formidling, en økning fra 1 582 i 1996, da NTNU ble opprettet.
Bevilgning for 2016 tildelt fra Kunnskapsdepartementet utgjorde 5,91 milliarder kroner, av dette var 4,3 milliarder til virksomheten som tidligere var NTNU, 1,03 milliarder til tidligere Høgskolen i Sør-Trøndelag, 313 millioner til tidligere Høgskolen i Gjøvik og 265 millioner til tidligere Høgskolen i Ålesund. Samlede tildelte midler var 5,3 % høyere enn for 2015.
Ledelse
NTNUs organisering er hjemlet i universitets- og høyskoleloven. Det øverste organet er styret, som normalt består av 11 medlemmer. Rektor rapporterer til styret og er styrets sekretær. Remi Eriksen, administrerende direktør i Det Norske Veritas (DNV), er utpekt av Kunnskapsdepartementet som styreleder for perioden 1. august 2021 til 31. juli 2025. Han etterfølger Nils Kristian Nakstad.
Rektor er daglig leder for NTNUs faglige og administrative virksomhet. NTNUs rektor er ansatt av styret, ikke valgt. Dette er et resultat av styrets vedtak fra 2003 om å innføre «enhetlig ledelse» ved universitetet.
Anne Borg ble ansatt som rektor 13. desember 2019, etter å ha vært konstituert siden august samme år.
Rektors ledergruppe består av rektoratet med rektor og tre prorektorer (for forskning og formidling, utdanning, nyskaping) og to viserektorer (Gjøvik og Ålesund). Inntil 2021 var det også to direktører (økonomi og eiendom; organisasjon). Disse stillingene ble da slått sammen til én: Direktør for organisasjon og infrastruktur. Prorektor for forskning og formidling er rektors stedfortreder. Prorektorer og direktører er ansatt, ikke valgt. De ansettes for en fireårsperiode.
2016 var et overgangsår også når det gjaldt NTNUs ledelse. 24. november 2015 møttes det nye styret for første gang. Det var da utvidet med ett styremedlem fra hver av de tre fusjonerende høyskolene, og en ekstern representant utpekt av Kunnskapsdepartementet. Denne representanten er også fra Høgskolen i Ålesund. Dette styret satt frem til sommeren 2017. Da var det nytt valg, og tallet på representanter ble igjen elleve.
I overgangsåret 2016 gjaldt disse ordningene: Ledere på alle nivåer i NTNU fortsatte. For høyskolene ble det etablert noen særskilte ordninger: NTNU i Gjøvik og i Ålesund beholdt en stedlig leder, med stillingsbenevnelse viserektor. Fra 2017 inngår to av disse i rektors stab. Viserektorene har samlet ansvar for faglig og administrativ virksomhet ved henholdsvis NTNU i Gjøvik og NTNU i Ålesund. For Høgskolen i Sør-Trøndelag (HiST) ble det vedtatt en annen løsning. Virksomheten var allerede fra årsskiftet 2015/2016 sterkt integrert i NTNU, og det var dermed ikke behov for en lokal ledelse ved HiST.
Rektorer
Rektorene for de enkelte skolene som ble innlemmet i NTNU i 1996, er listet opp på en egen side på NTNUs nettsted.
Siden NTNU ble opprettet har følgende vært rektor:
Fakulteter og institutter
NTNUs styre vedtok 15. februar 2016 å gå inn for en ordning med åtte fakulteter fra og med 2017.
Styret vedtok i april 2016 navnene på de åtte fakultetene:
Virksomheten ved fakultetene ledes av dekaner, og instituttene ledes av instituttledere. Alle dekaner og instituttledere er nå ansatt, ikke valgt blant det vitenskapelige personalet, slik ordningen var tidligere. I 2016 bestod NTNU av 11 fakulteter og åtte avdelinger.
Rødøyetetra
Rødøyetetra er en karpelaks i slekten Moenkhausia. Utbredningsområdet er i Sør-Amerika, (Peru, Paraguay, Bolivia og Brasil). Fisken trenger å være i en ganske stort stim. Den blir opptil 6 cm lang.
Den foretrekker en pH mellom 5,5 og 8,5 og en hardhet på 5-30 °dH. Temperaturen bør ligge mellom 22°C og 26°C.
Norges teknisk-naturvitenskapelige universitet
Andre enheter
NTNU Universitetsbiblioteket har røtter tilbake til Det Kongelige Norske Videnskabers Selskabs bibliotek fra 1768 og er dermed Norges eldste vitenskapelige bibliotek. Biblioteket har filialer ved alle NTNUs campuser, per 2018 i alt 15 bibliotek. I tillegg til å tilby lokaler og fysiske samlinger, gir biblioteket kurs og tilgang til elektroniske fulltekstbøker og -tidsskrifter.
Andre enheter som er underlagt NTNUs administrasjon er Artsdatabanken, BIBSYS, Matematikksenteret og RENATEsenteret – Nasjonalt senter for realfagsrekruttering.
Studier
Ifølge universitets- og høyskoleloven skal NTNU, som de øvrige norske universitetene og høyskolene, tilby «høyere utdanning på høyt internasjonalt nivå». I vårsemesteret 2016 hadde NTNU rundt 400 studieprogrammer innenfor 13 utdanningsområder, fordelt på tre byer: Gjøvik, Ålesund og Trondheim.
Etter fusjonen er antall studenter rundt 39 000, og NTNU er dermed blitt Norges største universitet, foran Universitetet i Oslo, som har rundt 27 000 studenter og 6 000 ansatte.
NTNU skiller seg fra de andre norske universitetene ved at det har en teknologisk/naturvitenskapelig profil.
NTNU har også de tradisjonelle universitetsfagene innen humaniora og samfunnsvitenskap, i tillegg til profesjonsutdanning innen ingeniørfag, arkitektur, billedkunst, medisin, musikk, psykologi, shippingledelse, helse- og sosialfag, økonomi og administrasjon samt lærerutdanning.
Studieprogrammene omfatter i tillegg informasjonsteknologi og informatikk, matematikk og naturfag, idrettsfag, samfunnsfag og psykologi, språk og litteratur, mediefag og kommunikasjon, estetiske fag, historie, religion, kultur- og idéfag og pedagogiske fag.
På grunn av den store bredden i de 400 studieprogrammene, fra ingeniørfag via jazzmusiker- og billedkunstner-utdanning og andre profesjonsutdanninger, til tradisjonelle universitetsfag, varierer opptakskravene, men som ved andre norske universitet kreves generell studiekompetanse eller realkompetanse. Unntaket er Kunstakademiet, der annen relevant bakgrunnskunnskap teller, i tillegg til opptaksprøve. Enkelte studier har tilleggskrav, for eksempel om opptaksprøve (for eksempel utøvende musikk) eller realfag (for eksempel teknologifagene).
Studieforløpene er også svært ulike, noen studier baserer seg i stor grad på fremføringer og prosjektarbeider (som musikk, drama, billedkunst, arkitektur), mens andre i stor grad har tradisjonelle forelesninger og eksamener, i tillegg til laboratorie-, prosjekt- og andre innleveringsoppgaver og øvninger (som sivilingeniør-studiet). Enkelte fagområder tilbyr årsstudier (som afrikastudier), andre har videreutdanning lavere grad (som akuttsykepleie), mens nærmere 30 studieprogram tilbyr fem- eller seks-årige studier frem til mastergrad.
I utgangspunktet er alle studiene adgangsbegrenset. NTNUs styre vedtar hvert år opptaksrammer for de enkelte studier.
I 2013 utviklet NTNU et nytt kvalitetssikringssystem for utdanningen ved universitetet. Systemet beskriver mål for kvalitetssikringsarbeidet og definerer roller, ansvar, oppgaver og oppfølgingsprosesser. Kvalitetssikringssystemet ble våren 2014 godkjent av NOKUT – Nasjonalt organ for kvalitet i utdanningen, som kontrollerer kvaliteten på norske høyere utdanningsinstitusjoner.
Eksperter i team (EiT) er et fellesemne på masternivå, der studenter fra ulike fagprogrammer samarbeider i et prosjektarbeid. Bakgrunnen for EiT var at Virksomhetskomiteen ved NTH i 1990-årene hadde foretatt en undersøkelse blant tidligere studenter (uteksaminert de siste tjue årene); næringslivsledere; fagmiljøene og studentutvalget ved NTH, for å kartlegge hva som burde inngå i en ny, femårig sivilingeniørutdanning. Fra flere hold kom ønsket om tverrfaglig prosjektarbeid. NTNUs tverrfaglige profil gjorde at forholdene lå godt til rette for dette, og i 2001 ble emnet Eksperter i Team opprettet.
Entreprenørskolen er et toårig masterstudium der studenter med bakgrunn fra ingeniørfag, realfag og samfunnsvitenskapelige fag kan kommersialisere egne forretningsideer. En gruppe studenter med forskjellig bakgrunn arbeider sammen for å utvikle ideene.
Universitets- og høyskoleloven krever at universitetene tilbyr etter- og videreutdanning innen institusjonens virkeområde. Ved NTNU er dette organisert under Seksjon for etter- og videreutdanning.
I august 2019 åpnet NTNU et kontor i Oslo. Kontorets lokaler skal hovedsakelig brukes til studiesamlinger i forbindelse med NTNUs etter- og videreutdanning, men Kontoret er også åpent for næringsliv og andre virksomheter på Østlandet som ønsker samarbeid med NTNU om kompetanseheving og forskning.
Toppundervisning
Satsingen NTNU Toppundervisning ble etablert i 2015, og består av en rekke utviklingstiltak: pedagogisk merittering, insentivmidler og utviklingsprosjekter, universitetsskoler, arbeid med alternative vurderingsformer, pedagogisk støtte og kompetanseheving samt bruk av IT-verktøy. Satsingen har et langsiktig perspektiv og har i første omgang finansiering fram til 2018.
I 2010 opprettet Kunnskapsdepartementet en ordning med Sentre for fremragende utdanning (SFU). Dette er en status som tildeles norske utdanningsmiljøer som kan oppvise fremragende kvalitet og innovativ praksis, og har gode planer for videreutvikling og innovasjon. Ordningen ble forvaltes av NOKUT frem til 2019. Fra 2019 er det Direktoratet for internasjonalisering og kvalitetsutvikling i høyere utdanning (Diku) som forvalter den.
NTNU ble i 2016 tildelt to SFU-er, i samarbeid med Nord universitet: ENgage (Centre for Engaged Education through Entrepreneurship) og Senter for fremragende IT-utdanning (ExcITed).
Meritterte undervisere
I 2017 innførte NTNU, i samarbeid med UiT Norges arktiske universitet, et system for pedagogisk merittering, for å øke undervisningens kvalitet og status gjennom å anerkjenne og belønne dyktige undervisere. I første søknadsrunde høsten 2017 var det ansatte i minimum 50% stilling som førsteamanuensis og professor som kunne søke, og ni personer fikk status som merittert underviser.
Et av satsingsområdene under NTNU Toppundervisning, er universitetsskolene. NTNU samarbeider med universitetsskolene Charlottenlund videregående skole, Charlottenlund ungdomsskole og Huseby barneskole i Trondheim. Sammen driver utdanningsinstitusjonene forskning og utviklingsarbeid både når det gjelder lærerutdanning og best mulig læring for elevene.
Forskning
Forskning foregår som del av den løpende virksomheten ved fakultetene og Vitenskapsmuseet ; gjennom forskningsprosjekter, forskningsprogram og ved egne forskningssentre.
Alle fakulteter har flere laboratorier. I alt finnes det omtrent 120 laboratorier ved hele NTNU. De fleste brukes både til forskning og undervisning. FF «Gunnerus» er NTNUs forskningsfartøy.
NTNUs tre muliggjørende teknologier i 2011–2023 er bioteknologi, IKT og nanoteknologi. Muliggjørende teknologier er tverrfaglig basert grunnlagsforskning, og bidrar til å utvikle nye næringer, produkter og løsninger innen de fleste samfunnsområder.
NTNU har fire tematiske satsingsområder for forskning i 2014–2023: NTNU Bærekraft, NTNU Energi, NTNU Havrom og NTNU Helse. Satsingsområdene er valgt på grunnlag av samfunnsrelevans, faglig kvalitet og potensial for tverrfaglig samarbeid. Satsingsområdene har egne ledere og drives ved vertsfakulteter.
Toppforskning
NTNU Toppforskning er en satsing for å utvikle eliteforskere og forskningsmiljøer i internasjonal klasse. Satsingen ble lansert i 2013, og omfatter flere etablerte og nye tiltak. Etablerte tiltak er finansiert eksternt av Norges forskningsråd, EU og private aktører. Nyere tiltak er prioritert og finansiert av NTNUs egne midler.
NTNU deltar i flere prosjekter i EUs rammeprogram Horisont 2020 og EUs 7. rammeprogram for forskning og teknologisk utvikling. Flere forskere ved NTNU har mottatt grunnforskningsbevilgning fra Det europeiske forskningsråd (ERC).
Med formål internasjonalt samarbeid om forskning, og større andel i EUs forskningsprogrammer, har NTNU åpnet kontor i Brussel, sammen med SINTEF og Universitetet i Bergen.
For å styrke samarbeidet om forskning og høyere utdanning med Japan, inngikk NTNU og Universitetet i Bergen i desember 2015 en samarbeidsavtale om en rådgiverstilling med Innovasjon Norges kontor i Norges ambassade i Tokyo. Dette var en prosjektstilling med en varighet på to år.
Noen av forskningssentrene ved NTNU hører inn under Norges forskningsråds senterordninger. NTNU er vertskap for flere av disse. Norges forskningsråds ordning med Sentre for forskningsdrevet innovasjon (SFI) skal styrke innovasjon gjennom langsiktig forskning der bedrifter og fremstående forskningsmiljøer samarbeider om forskning og utvikling (FoU). NTNU er per juni 2020 vertskap for 12 SFI og partner i 14. Forskningsrådet peker også ut forskningsmiljøer som får status som Senter for fremragende forskning (SFF), og gode økonomiske betingelser for å forske i verdensklasse i ti år. NTNU er per juni 2020 vertskap for seks SFF og partner i tre. Norges forskningsråds ordning med Forskningssentre for miljøvennlig energi (FME) skal yte forskningsinnsats for å løse utfordringer innen energi og miljø. Sentrene har samfunnsvitenskapelig tilnærming til energipolitiske utfordringer. NTNU er per juni 2020 vertskap for tre FME og partner i syv. NTNU har et Kavli-institutt (Kavli Institute for Systems Neuroscience) som drives sammen med Senter for nevrale nettverk. Edvard Moser leder Kavli-instituttet.
NTNU har tre K.G. Jebsen-sentre innen medisinsk forskning:
NTNUs Onsager Fellowship rekrutterer unge, internasjonalt kjente forskere for å styrke universitetets fagmiljø.
Forskningssamarbeid
NTNU er vertskap for ECCSEL, et europeisk forskningssamarbeid og en europeisk laboratorieinfrastruktur innen fangst, transport og lagring av karbondioksid (CO2). Regjeringen bevilget 100 millioner kroner til NTNU og ECCSEL i tilleggsproposisjon til statsbudsjettet for 2014.
NTNU samarbeider med rundt 200 universiteter i verden om forskning og utdanning. Prioriterte områder er EU, USA, Kina og Japan. NTNUs forskningssamarbeid og nettverk internasjonalt er innen energi og petroleum, ressurser og miljø, globalisering, informasjon og kommunikasjonsteknologi, marin og maritim forskning, materialer, medisinsk teknologi og nord-sør. NTNU og Universitetet i Bergen har sammen inngått avtale med Innovasjon Norge og Norges ambassade i Tokyo og opprettet en rådgiverstilling tilknyttet ambassaden, for å styrke Norge og Japans samarbeid om forskning og utdanning.
Tverrfaglige NTNU NanoLab samler forskere innen nanoteknologi/nanovitenskap og leder NorFab – Norwegian Micro- and Nanofabrication Factory.
Gemini-sentrene er et samarbeid mellom NTNU, SINTEF, Universitetet i Oslo og St. Olavs hospital om å bygge større fagmiljøer på tvers av organisatoriske grenser innen ulike fagområder.
Gassteknisk senter er et senter for gassteknisk undervisning, forskning, utvikling og innovasjon som NTNU og SINTEF samarbeider om.
Prosjekt Norge – Norsk senter for prosjektrettet virksomhet er et samlingssted for kompetanseutvikling innen prosjektarbeid som samler næringsliv, forvaltning, forskning, utdanning og organisasjoner. NTNU er førende akademisk partner i Prosjekt Norge.
NTNU har flere samarbeidspartnere innen forskning, utdanning og innovasjon: SINTEF, St. Olavs hospital, NTNU Samfunnsforskning AS, Norsk senter for bygdeforskning, Det Kongelige Norske Videnskabers Selskab, Helseundersøkelsen i Trøndelag, Innovasjonssenteret Gløshaugen, Matematikksenteret, Nasjonalt senter for realfagrekruttering, NTNU TTO Technology Transfer AS , NTNU Discovery , Verdi NTNU, Trådløse Trondheim, Smartgrid – The Norwegian Smartgrid Centre og Olympiatoppen Midt-Norge.
Forskerutdanning
Forskerutdanningen ved NTNU, i hovedsak frem til graden ph.d., er normert til tre år. Det er også vanlig med et fjerde år der kandidaten underviser. Kandidatene bidrar i stor grad til forskningen ved NTNU. Utdanningen er internasjonalt rettet og det er mulig å gjennomføre deler av studiet i utlandet.
Forskerutdanningen foregår også gjennom nasjonale forskerskoler utpekt av Norges forskningsråd. NTNU er ansvarlig for, eller partner i, flere av forskerskolene.
Antall avlagte ph.d.-grader har fra 2011 vært over 300 per år. I 2020 var tallet 406, mot 134 ved slutten av NTNUs første studieår, 1996/-97. Det er teknologifagene som har flest avlagte doktorgrader, 242 i 2020 (134 i -96/-97). Medisin har nest høyeste tall, 92 i 2020 (7 i -96/-97). Profesjonsfagene ligger, rimeligvis, lavest når det gjelder ph.d.grader. Arkitekt- og psykologutdanningen hadde 20 ph.d.grader i 2020. Musikk- og kunststudentene kan ta ph.d.-utdanning i kunstnerisk utviklingsarbeid, som sidestilles med forskning.
Kunstnerisk utviklingsarbeid
I 2003 ble det nasjonale «Stipendprogram for kunstnerisk utviklingsarbeid» startet. Senere har programmet fått et overordnet ansvar for å stimulere og fokusere på kunstnerisk utviklingsarbeid i Norge. Det skiftet navn til Program for kunstnerisk utviklingsarbeid (PKU), og består av to deler: stipendiatprogrammet og prosjektprogrammet.
Programmet startet i 2003, og er en parallell til forskerutdanningene. Det er organisert som de akademiske doktorgradsprogrammene, og skal føre frem til kompetanse som førsteamanuensis. Deltagerne i programmet får arbeide med kunstnerisk utviklingsarbeid på høyeste nivå. Ved NTNU kan både kunstnere, arkitekter og musikere søke om opptak.
Opprinnelig førte ikke stipendprogrammet frem til noen grad, men i 2018 opprettet Kunnskapsdepartementet en ny doktorgrad basert på utøvende og skapende kunstfag, kalt ph.d. i kunstnerisk utviklingsarbeid. Graden er den høyeste utdanningen innen utøvende og skapende kunstfag i Norge, og den første doktorgraden tuftet på kunstnerisk metode.
Den lysende sti
Geriljalederen het Abimael Guzman, og han kalte seg «kommunismens fjerde sverd». Blant mange fattige fremstod han som en religiøs profet. Abimael Guzman ble tatt til fange i september 1992.
Norges teknisk-naturvitenskapelige universitet
Kunstnerisk utviklingsarbeid
Fra 1. januar 2018 er PKU organisert i et felles organ sammen med Senter for internasjonalisering av utdanning og Norgesuniversitetet. Den nye organisasjonen heter: Direktoratet for internasjonalisering og kvalitetsutvikling i høyere utdanning, forkortet Diku.
Delingsmodellen
Delingsmodellen er en tidligere modell fra skattereformen av 1992, for beregning av personinntekt og -beskatning i næringsvirksomheter, såkalte deltakerliknede selskaper. Den gikk ut på at det for aktive eiere/deltakere, med en eierandel eller overskuddsrett på større enn 2/3, skulle beregnes personinntekt av overskuddsandelen i tillegg til alminnelig inntekt. Modellen ble avviklet i forbindelse med skattereformen 2004-2006. Den ble erstattet av deltakermodellen, som er et ledd i skjermingsmetoden, som trådte i kraft den 1. januar 2006.
Norges teknisk-naturvitenskapelige universitet
Nyskaping og internasjonalt samarbeid
Mange norske bedrifter springer ut fra NTNUs og SINTEFs forsknings- og innovasjonsmiljø. I nyere tid har blant andre den forsknings- og spillbaserte læringsplattformen Kahoot! gjort suksess.
Som tredje universitet i verden har NTNU inngått samarbeidsavtale med CERN.
Kompetansesenteret IPiN Intellectuell Property Institute of Norway arbeidet for å sikre immaterielle verdier og intellektuelle rettigheter (IP). Virksomheten videreføres gjennom CIP – Center for Intellectual Property. CIP er et kompetansesenter for næringsliv, FoU-miljøer og offentlige beslutningstakere. Senteret ble etablert i 2000 ved Chalmers tekniska högskola og Göteborgs universitet. Formålet er å bedre bevissthet rundt immaterielle verdier, og bidra til å skape industrielle konkurransefortrinn i en global kunnskapsøkokonomi. NTNU ble en partner i 2016.
NTNU ble i 2020 et såkalt «European University». Universitetet er med i universitetsnettverket ENHANCE – European Universities of Technology. I 2020 ble dette nettverket tildelt finansiering gjennom Erasmus+, Europakommisjonens program fra 2014, som kombinerer alle EUs satsninger på utdanning, trening, ungdom og sport.
ENHANCE-nettverket får finansiering for fem år, for å utvikle samarbeidet. Nettverket koordineres av Technische Universität Berlin med følgende universiteter som samarbeidspartnere, i tillegg til NTNU: Politecnico di Milano; Warsaw University of Technology; RWTH Aachen; Universitat Politècnica de València og Chalmers tekniska högskola.
Publisering og formidling
Universitetene publiserer artikler og andre publikasjoner om forskning beregnet på fagmiljøer ved og utenfor institusjonen. I 2008 bestemte rektor at NTNU skulle ha et institusjonelt arkiv, der dokumentasjon av den vitenskapelige produksjonen ved institusjonen skulle lagres i et fulltekstarkiv. Hensikten er at mest mulig av materialet skal være tilgjengelig både nasjonalt og internasjonalt. NTNU Universitetsbiblioteket har systemansvar for det elektroniske arkivet, NTNU Open.
NTNU har lansert sin egen publiseringspolitikk for 2014–2020. For å øke åpen publisering (Open access (OA)), har NTNU også opprettet et publiseringsfond. Universitetsbiblioteket har etablert tjenesten NTNU Open Access Journals for forskere og fagmiljøer som ønsker å starte opp fagfellevurderte OA-tidsskrifter. Fra juni 2014 krever Forskningsrådet åpen tilgang til alle vitenskapelige artikler der forskningen helt eller delvis er finansiert av Forskningsrådet. EUs Horizon 2020-program krever OA for all forskning som finansieres av rammeprogrammet 2014–2020.
Samfunnsoppdraget omfatter også formidling av nyheter til allmennheten om institusjonen og om forskningsprosjekter og forskningsresultater. Nettavisen Universitetsavisa, som ble opprettet i 1991, gir ut nyheter om NTNU. I perioden 1996–vår 2002 ble Universitetsavisa utgitt både i trykt og digital utgave. Fra høsten 2002 publiseres den bare digitalt.
NTNU og SINTEF publiserer forskningsprosjekter og forskningsresultater på det populærvitenskapelige nettstedet Gemini.no. Gemini kom ut som avis 1987–1993 og som trykt magasin og digital magasinutgave i 1993. I 2015 ble det digitale magasinet erstattet av daglige nettbaserte nyheter. I juni 2019 endret den engelske utgaven av forskningsnettstedet navn til Norwegian SciTech News.
NTNU har ekspertlister med allmennrettede temaer der journalister og andre finner forskere som svarer på spørsmål innen mange forskningsområder.
Kjønnsbalanse
Kjønnsfordelingen ved NTNU varierer mellom fagområdene. Det er de tekniske fagene, ingeniørfagene, som er klart mannsdominert, både når det gjelder vitenskapelig ansatte og studenter.
Sveits under Sommer-OL 1980
Sveits under Sommer-OL 1980. Åttiseks sportsutøvere fra Sveits deltok i flere sporter under Sommer-OL 1980 i Moskva. Sveits kom på tolvteplass med to gullmedaljer. De støttet USAs boikott av lekene gjennom, som en rekke andre nasjoner, å konkurrere under OL-flagget.
Norges teknisk-naturvitenskapelige universitet
Kjønnsbalanse
Humaniora, samfunnsvitenskap og medisin har omtrent 60 % kvinnelige studenter (2010-tall). Statistikken viser at kvinneandelen øker også innen teknologiske fag. I 1998 hadde for eksempel Fakultet for elektroteknikk og telekommunikasjon ti prosent kvinnelige studenter. I 2001 var tallet steget til nesten 20 %. En av årsakene til denne økningen, er NTNUs bevisste satsing på å øke kvinneandelen innen teknologifagene, blant annet gjennom prosjekter som «Jentedagen», for jenter på videregående skole, og «Jenteprosjektet Ada», der det blir lagt vekt på å rekruttere og beholde kvinnelige studenter innen IKT-fag. «Jenteprosjektet Ada» er en videreføring og utvidelse av «Jenter og data», som kun omfattet datateknikk og kommunikasjonsteknologi. Jenteprosjektet Ada arrangerer den årlige Teknologicampen for å rekruttere jenter til IKT.
Når det gjelder vitenskapelige stillinger, øker andelen kvinner langsomt: I 2010 var 19 % av professorene ved NTNU kvinner, i 2016 24 %. Innen medisin, humaniora og arkitektur er de kvinnelige stipendiatene i flertall innen flere felt, men heller ikke her er det balanse innenfor de vitenskapelige stillingene. Det er for eksempel dobbelt så mange mannlige som kvinnelige professorer. Fusjonen har ikke ført til merkbare endringer.
Rangeringer
THE World University Rankings rangerte i mars 2017 NTNU som nummer 1 blant alle universiteter i verden når det gjelder publiseringssamarbeid med én enkelt industripartner. 9,1 prosent av forskningspubliseringen fra NTNU er i samarbeid med SINTEF. NTNU er rangert slik på internasjonale rangeringslister:
• = Undersøkelsen ikke utført dette året.
Nobelprisvinnere
I 2014 gikk Nobelprisen i fysiologi eller medisin til to NTNU-forskere og deres mentor John Michael O'Keefe ved University College London. Dette er første gang denne prisen er gitt til nordmenn. I alt fem nobelprisvinnere har, eller har hatt, tilknytning til NTNU og den tidligere enheten NTH:
Æresdoktorater og andre hedersbevisninger
Siden opprettelsen i 1996 er det årlig, bortsett fra i 1999, utnevnt æresdoktorer ved NTNU. Før den tid kunne det, ved UNiT og de tidligere enhetene, gå flere år mellom hver utnevnelse. Den første tildelingen av æresdoktorater skjedde i 1935, etter at det ved kgl.res. 31. mai 1935 ble gitt anledning til å utnevne æresdoktorer ved NTH.
NTNU deler også ut andre hedersbevisninger, dels i samarbeid med andre:
Campuser og delområder
NTNU hadde per 1. januar 2017 virksomhet på flere steder i og utenfor Trondheim. De største er listet opp nedenfor:
Fra 2016 har universitetet også campuser på Øst- og Vestlandet:
NTNU har også virksomhet andre steder, blant annet Kongsvoll på Dovre; Brattøra, Granåsen, Østmarka, Heggdalen og Ringve i Trondheim. Disse er omtalt i artikkelen NTNUs campuser.
Campusutvikling i Trondheim
De to største campusene i Trondheim er Gløshaugen og Dragvoll. NTNU har i flere runder vurdert muligheten for å samle disse fagmiljøene på og i nær tilknytning til Gløshaugen, blant annet på grunn av plassmangel på Dragvoll. Kunnskapsdepartementet satte i 2013 i gang arbeidet med en konseptvalgutredning (KVU) for fremtidig lokalisering av NTNU. Parallelt med dette arbeidet igangsatte rektor NTNUs visjonsprosjekt, med mandat å utarbeide visjoner for campusutvikling for hele NTNU i et 50-årsperspektiv. Rapportene fra begge gruppene ble fremlagt i 2014. Begge rapportene anbefalte en tettere samling av campusene, mer eller mindre integrert i byen. Et enstemmig NTNU-styre sluttet seg til anbefalingen i visjonsrapporten. Konseptvalgutredningen gjennomgikk deretter en ekstern kvalitetssikring (KS1).
I august 2015 leverte de eksterne kvalitetssikrerne, Møreforsking Molde og konsultentfirmaet Metier AS, sin endelige rapport til Kunnskapsdepartementet. De konkluderte med at en samlet campusløsning var mest samfunnsøkonomisk lønnsomt, og mest hensiktsmessig sett i lys av fusjonen med høyskolene i Sør-Trøndelag, Ålesund og Gjøvik.
I september 2015 kunngjorde regjeringen at de gikk inn for en samling av NTNUs aktivitet i Trondheim på og omkring Gløshaugen, og i januar 2016 ble Campusprosjektet på NTNU satt i gang for å realisere regjeringens vedtak. I løpet av våren utarbeidet en arbeidsgruppe i prosjektet Kvalitetsprogram for NTNUs campusutvikling og en utredning og rapport om overordnet lokalisering av NTNUs samlede campus i Trondheim.
På bakgrunn av utredningene og påfølgende høring med behandling av høringsinnspill, sluttet NTNUs styre seg i oktober 2016 til rektors tilråding om nye bygg lokalisert vest for Gløshaugen, ned mot Elgeseter.
I november 2016 ble første del av en idé- og plankonkurranse for området Gløshaugen–Elgeseter–Øya utlyst. Campusprosjektet ved NTNU samarbeider tett med Trondheim kommune, som også var representert i juryen. I høringsuttalelsen fra kommunen fra september 2016 ble det lagt vekt på at de eksisterende park- og grøntarealene på og rundt Gløshaugen skulle taes vare på «i så stor grad som mulig». I konkurranseprogrammet var det satt som en forutsetning at eventuelle inngrep i park og grøntområder skulle erstattes med grønt andre steder, eller kompenseres med økt kvalitet og brukbarhet. I januar 2017 presiserte formannskapet signalene fra kommunens høringsuttalelse, og vedtok at de forutsetter at grøntområdet i Høyskoleparken ivaretas og at NTNU bør ha en sterk tilstedeværelse i Midtbyen innenfor elveslyngen.
Innleveringsfrist for konkurransens første del var 13. januar 2017. I februar 2017 ble fem prosjekter valgt ut for videre bearbeidelse, med innleveringsfrist 7. april 2017.
15. mai 2017 ble det offentliggjort at det nyetablerte arkitektkontoret «KOHT arkitekter» hadde vunnet den anonyme konkurransen, og oppdraget med å utarbeide en fysisk plan for NTNUs campus i Trondheim. Juryens leder uttalte at de vant fordi deres konsept gir den beste muligheten for fortsatt utvikling av campus.
Trondheims ordfører og flere trondheimspolitikere mente vinnerprosjektet var for voldsomt og kompakt, og måtte omarbeides.
Det har vært stort engasjement rundt konkurransen, politisk, fra næringsliv, Trondheims befolkning og i media.
6. mars 2018 vedtok bygningsrådet at bygging i areal avsatt til grønnstruktur i kommuneplanens arealdel bør unngås, at det ikke skal bygges i parken langs Klæbuveien, og at Elgeseter park og de nordlige delene av Høyskoleparken bevares.
Forsknings- og høyere utdanningsminister Ola Borten Moe bekjentgjorde i mars 2022 at campus-prosjektet må reduseres med flere milliarder kroner fra de 11,8 mrd prosjektet da var kostnadsberegnet til.
Noen av NTNUs bygninger
Studentliv
I 2014 initierte studentsamskipnadene i Oslo, Bergen og Trondheim en omfattende undersøkelse for å kartlegge studenters helse og trivsel, SHoT 2014. I undersøkelsen utmerket NTNU seg, sammen med NMBU og HiSF, med spesielt godt studentmiljø. Studentmiljøet omfattet i undersøkelsen studentenes nærmiljø, omgivelsene de lever i og identifiserer seg med.
Det organiserte studentlivet omfatter både sosiale og kulturelle organisasjoner og studentenes deltagelse i utvikling av NTNU.
Studentdemokratiet ved NTNU er organisert med tillitsvalgte i ulike råd og organer. De viktigste er studentrådene, Studenttinget og Velferdstinget.
Studentene har to representanter i NTNUs styre.
Samfundet har også egen radio- og TV-kanal og er deleier i studentavisen Under Dusken, som ble utgitt første gang i 1914. Avisa utgis annenhver uke gjennom studieåret.
NTNUI er Norges største idrettsforening, med mer enn 12 000 medlemmer. Forgjengeren, Norges tekniske høgskoles idrettsforening (NTHI), ble stiftet allerede i NTHs første år, 1910.
Linjeforeningene ved NTNU er knyttet til de ulike studieretningene. Formålet med foreningene er å tilby et sosialt fellesskap, og i varierende grad også å ha et faglig program, som gjesteforelesninger, kurs og kontakt med bedrifter.
Studentorganisasjonen Bindeleddet NTNU arrangerer «Karrieredagen», bedriftspresentasjoner og annet som kan formidle kontakt mellom studentene på studiet Industriell økonomi og teknologiledelse, og næringslivet. Det finnes også flere slike organisasjoner for mange av de andre linjeforeningene på NTNU. Dette inkluderer for eksempel Bedriftskontakten til Timini, linjeforeningen for studenter på Nanoteknologi.
NTNU Alumni er et nettverk for tidligere og nåværende studenter og ansatte. Per 2018 har NTNU Alumni 38 000 medlemmer som bor og arbeider i hele verden, og det er opprettet regionale nettverk i flere land i Europa, Afrika og Asia.
Blanche Majors Forsoningspris
Blanche Majors Forsoningspris tildeles personer eller organisasjoner som på ulike plan engasjerer seg i forsoning og forsoningsprosesser. Den er oppkalt etter Blanche Major (født 1925 i Ungarn – død 2014 i Norge ) og kom i stand ved initiativ fra Helga Arntzen, grunnleggeren av Aktive Fredsreiser. Prisen deles ut hvert år, og går til personer eller institusjoner som har utmerket seg i arbeidet med å forsone parter som er, eller har vært, i konflikt. Prisen skal være med på å peke på viktigheten av forsoningsarbeidet som et ledd i fredsskapende arbeid.
Bakgrunn
I juli 1944 ble Blanche Major sendt fra ghettoen i Pecs i Ungarn til Auschwitz-Birkenau sammen med 32 slektninger. 31 av dem ble sendt rett i gasskammeret, bare Blanche og søsteren overlevde. Hun har uttalt: «Vi kan ikke gjøre noe med fortiden. Men jeg er overbevist om at vi kan gjøre noe med fremtiden.» Major og mannen bodde i flyktningleir i Bad Windesheim i Tyskland og kom som kvoteflyktninger til Norge i 1947.
Daglig leder Helga Arntzen i Aktive Fredsreiser, ble imponert over Majors holdninger da hun møtte henne, og mener ettertiden har mye å lære av henne. Hun legger vekt på at vi aldri må glemme, men at vi må tilgi og gå videre sammen. Arntzen opprettet Blanche Majors forsoningspris i 2003 for å sette fokus på forsoning som element i fredsarbeid.
Prisen
Prisen er på 50 000 kroner.
Prisen er tildelt:
Harald Strøm
Harald Aleksander Strøm (født 14. oktober 1897 i Horten, død 25. desember 1977 samme sted) var en norsk skøyteløper og fotballspiller.
Skøyteløper
Som skøyteløper representerte Strøm Hortens Skøiteklub (1913/14–1922/23 og 1924/25) og Kristiania Skøiteklub/Oslo Skøiteklub (1923/24 og 1925/26–1931/32). Han vant nasjonal berømmelse også som skøyteløper etter et stevne på Frogner stadion i februar 1921, der han i en tvekamp med Clas Thunberg vant de to lengste distansene ved som den første i verden å gå under 8.30 på 5,000 meter med 8.27,7 som da var verdensrekord på distansen og oppnå historiens nest beste tid på 10,000 meter (17.32,8). Verdensrekorden på 5,000 meter tok han fra sin 5-år eldre klubbkollega i Horten Kristian Strøm som han ikke var i slekt med selv om tilfeldighetene ville det slik at de konkurrerte for samme klubb og hadde samme etternavn.
I 1922 ble han verdensmester på skøyter på Frogner, og satte igjen verdensrekord på 5,000 meter med 8.26,5. Året etter ble han i løpet av to påfølgende helger europamester på Hamar og nr. to i verdensmesterskapet i Stockholm.
Han var en av favorittene før det første vinter-OL i Chamonix i 1924, men pådro seg en influensa etter å ha vært norsk flaggbærer under åpningsseremonien – barhodet og i skøytetrikot. Han stilte likevel til start, og ble nr. 5 på de tre lengste distansene og nr. 4 sammenlagt.
I VM i 1925 ble Strøm nr. 6 og i 1926 nr. 8.
Fotballspiller
Strøm spilte forward på Ørn Horten, og ble to ganger norgesmester med laget. Han var fast på i flere år omkring 1920, og spilte i alt 16 landskamper for Norge.
For sine resultater på isen og på fotballbanen ble Strøm i 1921 tildelt Egebergs ærespris.
Daguerreotypi
Daguerreotypi (fransk: daguerréotype) framstilling av fotografiske bilder ved å la lyset virke på en kjemisk behandlet sølv- eller kobberplate,  oppfunnet og konstruert av Louis Jacques Mandé Daguerre. Det er en forløper til moderne fotografi, og var mye brukt i løpet av 1840- og 1850-årene. Nyhetstjenestene var noen av de første til å ta i bruk dette nye apparatet som tillot dekning av Krimkrigen og den amerikanske borgerkrigen.
Harald Strøm
Fotballspiller
Han var æresmedlem i Holmen IF i Asker. Det ble reist en minnebauta i nærmiljøparken på Steinsnes i Horten 100 år og fire dager etter Strøms fødsel.
Daguerreotypi
Daguerreotypi ble oppfunnet i 1837 og introdusert over hele verden i 1839. I sitt arbeid som scenemaler for teateret var Daguerre kjent med camera obscura, en enhet som ble brukt til å projisere bildet av en sterkt opplyst scene inn i et mørkt kammer. Den 19. august 1839 kunngjorde ble Daguerres oppfinnelse kunngjort til Académie des Sciences og Académie des beaux-arts i Paris. Daguerre skrev senere et syttini-siders hefte, Historique et description du procédé du Daguérreotype et du Diorama. I mars 1840 daguerreotypien introduserte til New Orleans i USA. Daguerreotypien ble nesten fullstendig erstattet i 1860 med nye, rimeligere prosesser, for eksempel ambrotypi (kollodiumprosess), som gir bilder som er lettere å se. Det har vært en gjenoppliving av daguerreotypien siden slutten av 1900-tallet av et lite antall fotografer som er interessert i å gjøre kunstnerisk bruk av tidlige fotografiske prosessene.
Daguerre mottok en pensjon fra den franske staten i utbytte for å frigi detaljene i prosessen uten patent. Daguerreotypi ble mye brukt, spesielt til portretter, men også til arkitektur, krig og astronomisk fotografering fram til 1860-årene. Ulempene med prosessen var at den krevde dyre materialer og at oksidasjonen av sølvet måtte forhindres ved å bevare daguerreotypien bak en glassplate i en forseglet ramme eller etui. Bildet består av løse sølvamalgamkrystaller, så små som pulverkorn, som ligger på overflaten av sølvplaten. Bildet er veldig følsomt for berøring, bare å ta på det med fingrene kan gjøre at innholdet og kvaliteten på bildet forsvinner helt.
Harald Strøm
Verdensrekorder
Liste over verdensrekordnoteringer gjort av Harald Strøm.
De åtte trigrammers opprør
De åtte trigrammers opprør var et opprør i provinsen Shandong i det nordlige Kina i 1774.
Daguerreotypi
Bildeframstillingen
For å framstille et daguerreotypibilde, polerte en daguerreotypist et ark med sølvbelagt kobber til en speilglans og fri for defekter. Deretter behandlet i en spesiell boks som inneholder jod og gassene som joden avga reagerer med det rene sølvet på platen og en kjemisk reaksjon gjorde at det dannes lyssensitivt sølvjodid på platen. Etter dette ble det eksponert i et kamera så lenge som ble ansett for å være nødvendig, noe som kunne være så lite som noen få sekunder for sterkt solbelyste motiver eller langt lengre med mindre intens belysning. Bilder ble deretter fremkalt ved å plassere den eksponerte platen i en spesiallaget tank som inneholdt kvikksølv. Kvikksølvet som avgir damp på platen. Etterpå måtte bildet gjøres permanent ved å dyppe det i en løsning av natriumtiosulfat, som fjerner de ueksponerte sølvjodidpartiklene på platen og gjør at det ikke mørkner når man eksponerer det for videre lys. Til sist forseglet resultatet som lett kunne bli skadet bak glass i en beskyttende innkapsling.
Bildet er på en speillignende sølvoverflate og vil virke enten positivt eller negativt, avhengig av vinkelen det ses i, hvordan det lyser og om en lys eller mørk bakgrunn reflekteres i metallet. De mørkeste områdene i bildet er ganske enkelt udekket sølv; lysere områder har en mikroskopisk fin lysspredende tekstur. Overflaten er veldig delikat, og selv den letteste avtørking kan slite den av. Noe anløp rundt kantene er normalt. På tross av alle framskrittene, var de største ulempene at eksponeringstiden var på 60 til 90 sekunder, og at det ikke var mulig å lage kopier av platene.
Harald Strøm
Norgesrekorder
Liste over norgesrekordnoteringer gjort av Harald Strøm.
Daguerreotypi
Bildeframstillingen
Flere typer forgangne fotografier, oftest ambrotypi og ferrotypi, men noen ganger til og med gamle trykk på papir, blir ofte feilidentifisert som daguerreotypier, særskilt hvis de er i de små, utsmykkede tilfellene der daguerreotypier laget i USA og Storbritannia vanligvis ble plassert. Betegnelsen «daguerreotypi» refererer riktig nok bare til en veldig spesifikk bildetype og medium, produktet av en prosess som var i stor bruk bare fra tidlig 1840-år og til slutten av 1850-årene.
I Norge
I Norge var den danskfødte forleggeren Hans Thøger Winther (1786-1851) i Christiania (Oslo) en av de første som brukte daguerreotypi. Han publiserte sine tre viktigste fotografiske nyvinninger fra perioden 1839-1843 i en liten bok, utgitt både på norsk og tysk, begge trykt i hans forlag i 1845, etter at han hadde klart å fange sitt lysthus på papir. Hans videre fotografiske arv er gått tapt bortsett fra tre bilder gjenoppdaget på slutten av 1900-tallet bevart i Herman Krone Samlung i Dresden i Tyskland.
I 1845 fikk Stavanger sin første bekjentskap med daguerreotypien da optikus Fr. Krog fra Bergen i 1845 åpnet det første fotografiatelier som viste optiske framstillinger av bilder fra Londons mest kjente glassmalere, men også apparater konstruert av ham selv og solgte også «photographilouper», en form for stereoskoper, senere også av firmaet Krogh & Holm. Det har blitt påpekt at det ble påfallende mange kvinnelige fotografer på 1860-tallet. Om dette har forbindelse med en forening stiftet i 1861, Forening til Fremme af qvindelig Haanværksdrift, eller om det var et forsøk fra den enkelte enslige kvinnes side til å finne flere og bedre måter for egen forsørgelse enn undervisning, husarbeid eller dårlig betalt i btuikker, er uvisst.
De åtte trigrammers opprør
De åtte trigrammer var en sekt som lignet, eller var utsprunget fra, sekten Den hvite lotus. Den oppstod nær byen Linqing i provinsen Shandong. Den beskjeftiget seg opprinnelig med hemmelige meditasjonsøvelser. Lederen var Wang Lun, som drev med kampsport og urtemedisin.
Daguerreotypi
I Norge
Det eldste fotografiet i Norge er trolig et lite portrett fra antagelig mars 1841 som er oppbevart i Telemark Museum, som har en av de største samlingene i Norge med rundt 100 slike «unika», som de også kalles.