cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Nordkapp-klassen (1980)
Design
Skroget gjør skipet stabilt, og skal holde samme stabilitet selv om det skulle legge seg 250 tonn ekstra vekt i form av is. Skrogformen gjør også skipet forholdsvis rolig selv i høy sjø, i motsetning til for eksempel KV «Svalbard» som er designet som en isbryter. Ellers ble det under design av skipsklassen lagt vekt på fart og manøvreringsegenskaper.
Navigasjon og sensorer
Nordkapp-klassen ble bygget med et norskbygget integrert system for navigasjon, ildledning, overvåkning og registrering. Systemet, forkortet NAVKIS, er levert av Kongsberg våpenfabrikk. Ved hjelp av dette systemet kombineres alle radarsystemene, GPS-logg, LORAN-C, Decca, gyrokompass og standardkompass, fartslogg, ekkolodd, sonar, vindmåler, IFF og optiske sikte- og overvåkningsmidler (så som infrarødt kamera etc.).
Nordkapp-klassen er utstyrt med et sonarsystem for deteksjon av undervannsbåter. I tillegg finnes der undervannstelefoni.
Som sensor kan også Nordkapp-klassens helikopter regnes. Nordkapp-klassen er utstyrt med en helikopterhangar, og benyttet opprinnelig Westland Lynx helikoptre. 337 skvadronen hadde den siste landingen med Westland Lynx helikoptre på et kystvaktfartøy 7. desember 2014. Det nye helikopteret (NH90), planlegges å være operativt i Kystvakten fra 1. mai 2015 på KV Senja. Etter Senja skal KV Nordkapp og KV Andenes også ha disse helikoptrene om bord.
Våpen
Nordkapp-klassen er utstyrt med en 57 mm kanon, Mistral antiluft, synkeminer og 3 stykk 20 mm mitraljøser. Skipsklassen er konstruert for fiskerioppsyn og suverenitetshevdelse, og ledelse av redningsaksjoner.
KV «Andenes»
KV «Andenes» har pennantnummer W322 og MMSI nummer 257021000. Den tilhører ytre kystvakt. Under Gulfkrigen ble «Andenes» sendt som et av Norges bidrag.
Den 6. juli 1994 ble «Andenes» påkjørt i Vestfjorden av skipet «Whales Forever», som ble ført av Paul Watson, en kanadisk miljøverner som drev stiftelsen Sea Shepherd. Sea Sheperd var blant annet kjent fra Animal Planet, der de hadde et eget TV-program med navnet Whale Wars. «Whales Forever» hadde kommet inn i norsk territorialfarvann uten tillatelse og nektet å adlyde Kystvaktens ordre. «Andenes» skjøt varselskudd før «Whales Forever» kjørte inn i siden på «Andenes».
Først ble det vurdert å vrake skipet, men det ble satt i stand igjen og kunne observerves i tjeneste våren 2018.
KV «Andenes» ble senere i 2014 sendt til Syria under Operasjon RECSYR.
KV «Nordkapp»
KV «Nordkapp» hadde pennantnummer W320 og MMSI nummer 257019000. Fartøyet tilhørte ytre kystvakt og var stasjonert på Sortland. Fartøyet patruljerte Barentshavet fra den russiske grensa til Jan Mayen. 1. november 2022 ble skipet overført til Marinens mineryddeskvadron og byttet navn til KNM «Nordkapp» (A531). I 2023 skal hun bli flaggskip i NATOs stående minerydderstyrke (SNMCMG1).
KV «Senja»
KV «Senja» hadde pennantnummer W321 og MMSI nummer 257020000. Fartøyet tilhørte ytre kystvakt nord og var stasjonert på Sortland. KV Senja ble i mai 2014 det første fartøyet i Sjøforsvaret med helikopteret NH-90 om bord.
KV «Senja» ble tatt ut av tjeneste i november 2021. Den blir erstattet av KV «Jan Mayen» i 2022.
Jean-Marie Delavay
Jean Marie Delavay (født 1834 i Abondance i Haute-Savoie i Frankrike, død 1895 i Kina) var en katolsk kinamisjonær, oppdager og botaniker.
Han ble sendt til Kina i 1867, og virket først i Guangdong. Det er kjent at han engasjerte seg i frikjøping av annamittiske kvinner som var blitt tatt til fange av kinesiske pirater. Han begynte også å samle planter, både i Guangdong og under en reise til provinsen Shaanxi. Alle sine samlinger skjenket han til den britiske botaniker Henry Fletcher Hance, konsul i Kanton, og han sendte dem til England.
Han var en svært iherdig samler av planter og sendte over 200.000 herbariumspecimen hjem til Frankrike. Det hele ble grundig beskrevet i hans ledsagende brev. . Fra dem ble mange nye genera og over 1.500 nye specier beskrevet, mange av Adrien René Franchet ved Muséum national d'Histoire naturelle i Paris.
Choji Akimichi
Choji Akimichi - 秋道チョウジ - Naruto-figur
Choji Akimichi (秋道チョウジ, Akimichi Chōji) er en fiktiv figur i anime- og manga-serien Naruto, skapt av Masashi Kishimoto.
Choji er medlem av Team 10, sammen med Ino Yamanaka og sin beste venn Shikamaru Nara, under ledelse av Asuma Sarutobi.
Navnet «Akimichi» betyr: «veien mot høst». «Choji» betyr: «Cho» = Sommerfugl, «-ji» = Barn / Kjærlighet.
Bakgrunn
Choji er en av de minst sette figurene, i det ellers omfattende Naruto-universet. Ettersom fokuset på hovedpersonene omhandler deres problemer og konflikter, er fokuset på Chojis utfordringer ikke-eksisterende. Selv om hans del i handlingen er liten, er det liten tvil om at han har stor påvirkning på sine nære venner (spesielt Shikamaru Nara).
Chojis beste venn er Shikamaru. Da de andre barna på ninja-akademiet ikke vil la ham leke med dem på grunn av størrelsen hans, stilte Shikamaru opp for ham og tilbrakte tiden sin sammen med Choji i stedet for å leke med resten av gjengen.
På grunn av Shikamarus evne til å se forbi Chojis mangler, og i stedet se hans sanne styrke kom Choji til å se på Shikamaru som sin beste venn, en han er villig til å gjøre hva som helst for.
Medlemmene av Akimichi-klanen karakteriseres ved deres kjærlighet til mat, Choji er intet unntak. Hans favoritt er Koreansk Barbeque, snacks og snop, egentlig alt som er spiselig. På tross av sine spisevaner, er han veldig sensitiv når det gjelder figuren sin, og blir veldig opphisset skulle noen komme til å kalle ham «feit». (Han refererer til seg selv som «kraftig bygd»).
Om noen skulle komme til kalle ham «feit», blir kamp-instinket i ham vekket, og Choji blir mye mer fiendtlig stilt ovenfor sine motstandere.
I del to av serien opptrer Choji som mer muskuløs, og mindre overvektig. Noe som får ham til å se ut som han alltid har hevdet: «kraftig bygd». Selv med sitt nye utseende, er han tilsynelatende fortsatt sensitiv om sin egen figur, og de andre (med unntak av Naruto) prøver å unngå å bruke ordet «feit» når han er i nærheten.
Chojis hjemlige personlighet og ukontrollerbare styrke, hjelper til å forstå hans komplekse natur. Innerst inne er han en sensitiv og selvbevisst person, som lett tar seg nær av krenkelser (spesielt til kroppsvekten sin) og mener at respekt skal være gjensidig mellom alle mennesker.
Etter møtet med sin like-glade venn Shikamaru, ble Choji en mer selvsikker og respektabel ninja, noe hele Konoha kan si seg enig i.
Team 10
Choji er som tidligere nevnt, medlem av Team 10. Ino, Shikamaru og Choji er andre generasjon av Ino-Shika-Cho-trioen, fedrene deres også ett lag da de var yngre. Som ett resultat av dette jobber de meget bra sammen.
Choji's nær ustoppelige hunger er ett irritasjonsmoment for lagkameratene, da det å tilfredsstille sin egen sult kommer foran oppdraget og lagarbeid. (Allerede fem minutter inn i andre del av Chunin-eksamenen stopper han for å spise, noe som gjør at laget nesten blir oppdaget).
Evner
Akimichi-klanen's chakra stammer fra en stor kilde: MAT. De har en spesiell evne til å omgjøre kalorier til chakra. Derfor må mat konsumeres nærmest konstant for å opprettholde balansen mellom inntak og forbruk av chakra. Dette er grunnen til at Choji alltid spiser mat med ett høyt innhold av kalorier, som for eksempel potetgull.
Som medlem av Akimichi-klanen, er Choji's kamp-metode basert på kroppsforstørrelse, Multi-Size Technique (倍化の術, Baika no Jutsu). Ved bruk av chakra kan han forstørre deler av, eller hele kroppen sin. Den fysiske størrelsen, sammen med sin store styrke, kan gi Choji en fordel i nærkamp.
Kilder
List of Naruto characters Lista ninja z wioski Konoha pt:Anexo:Lista de personagens de Naruto Список персонажей «Наруто» Konoha'nın ninja takımları Danh sách nhân vật trong Naruto
Romper Stomper
Romper Stomper er en australsk dramafilm fra 1992 regissert av Geoffrey Wright.
Filmen ble forholdsvis godt mottatt av anmelderne.
Den ble tildelt flere priser. Blant annet tre fra Australian Film Institute (den ene gikk til Russel Crowe, de andre to for musikalsk innslag og lyd).
Handling
En gjeng voldelige unge skinheads fra Footscray, Victoria i Australia angriper tre vietnamesiske tenåringer, i en tunnel ved Footscray Station. Gjengen ledes av Hando, en voldelig, hensynsløs og uforutsigbar psykopat. Hans nestkommanderende er den mer reserverte, men like voldelige, vennen Davey. På den lokale puben deres møter de Gabrielle, som lider av tilfeldige anfall, dagen etter at hennes seksuelt misbrukende men velstående far Martin har arrestert den rusmiddelavhengige kjæresten hennes. Gabrielle innleder et romantisk forhold med Hando. Men forholdet blir raskt dysfunksjonelt, ettersom han blir stadig mer voldelig mot henne.
Men en større, og væpnet, gjeng vietnamesiske menn, ledet av Tiger, dukker opp og angriper Hondo og gjengen hans. Vietnameserne overgår skinnheadene i hopetall, og i det påfølgende slagsmålet og jakten blir flere skinheads slått ned og banket opp. Resten av gjengen blir jaget tilbake til det leide lageret deres, hvorfra de bare så vidt kommer seg unna når den vietnamesiske mobben bryter seg inn og ransaker bygningen før de brenner den hele bygningen.
Men skinheadene finner snart en ny base, ved et lager i nærheten - hvor de planlegger gjengjeldelse mot vietnameserne. Men politiet slår til mot lageret hvor gjengen befinner seg. En av dem blir skutt i hodet, og det som er igjen av gjengen blir snart arrestert. Hando, som var på vei tilbake til lageret, flyktet når han oppdager politiet. Han unngår dermed å bli arrestert, og er siste gjenværende medlemmet av gjengen som fremdeles er på frifot.
Antiemetika
Antiemetika er legemidler som motvirker kvalme og oppkast. Det benyttes blant annet ved reisesyke og mot bivirkninger av en annen behandling, som for eksempel behandling med smertestillende opioider, kreftbehandling (kjemoterapi eller strålebehandling), abstinenser og annet.
Medikamentene stimulerer vanligvis bølgebevegelsen nedover i tarmkanalen, peristalsis, slik at maveinnhold eller tarminnhold som spiler ut mavesekken eller tarmen sendes videre nedover tarmkanalen. Det finnes også kvalmestillende som virker på ulike deler av nervesystemet.
Kvalme forårsaket av bevegelse
Mye og uvant bevegelse vil gi mye aktivitet i balanseapparatet (vestibularisapparatet). Her blir muscarin- og histamin-reseporer stimulert, og sender signaler videre til hjernens kvalmesenter. Disse impulsene kan hemmes ved bruk av Skopolamin, som er en Muscarin-reseptorantagonist.
Kvalme forårsaket av biokjemiske forstyrrelser
Biokjemiske forstyrrelser (som hyperkalemi) kan forstyrre området i sentralnervesystemet som på engelsk kalles "Chemoceptor trigger zone". Her er det dopamin(D2)- og serotonin(5-HT3)-reseptorer som er aktive. Disse kan hemmes ved å bruke henholdsvis Metoklopramid og Ondansetron.
Kvalme forårsaket av stress/nervøsitet
Når det er høyere sentra i nervesystemet som forårsaker kvalmen, bruker man antihistaminer som Meklozin for å dempe dette.
Kvalme med gastrointestinal årsak
Også her bruker man serotonin- og dopamin-antagonister.
Putnam gasskraftverk
Kraftverket stod ferdig utbygd i 1978. Brenselkilden er naturgass, bare subsidiært brukes fyringsolje.
Giulio Cacciandra
Giulio Cacciandra (født 15. juli 1884, død 28. januar 1970) var en italiensk rytter som deltok i de olympiske leker OL 1920 i Antwerpen.
Friidrett under Asialekene 1986
Friidrett under Asialekene 1986. Friidrett var en av flere sporter under de tiende Asialekene som ble arrangert i Seoul i Sør-Korea i perioden 20. til 5. oktober 1986. Det var totalt 42 øvelser, 26 for menn og 16 for kvinner. Kina ble beste nasjon med sytten gullmedaljer foran Japan med elleve.
Agrolândia
Agrolândia er en kommune i delstaten Santa Catarina i sørregionen av Brasil.
Giulio Cacciandra
Cacciandra vant en olympisk sølvmedalje under OL 1920 i Antwerpen. Han var med på det italienske laget som kom på andreplass i lagkonkurransen i feltritt med 4735,0 poeng bak Sverige med 5057,5. Det italienske laget besto av Ettore Caffaratti på hesten «Caniche», Garibaldi Spighi på «Otello», Cacciandra på «Facetto» og Carlo Asinari på hesten «Savari». Cacciandra kom på fjortendeplass i den individuelle konkurransen i feltritt. Han var også med på det italienske laget i sprangridning med hesten «Fortunello», de kom på tredjeplass, bak Sverige og Belgia.
Det kosmologiske gudsbevis
Det kosmologiske gudsbevis er en argumentasjonsrekke som forsøker å bevise at det må finnes en uforårsaket årsak til universet, altså en form for Gud eller førstebeveger. Det finnes flere varianter av denne argumentasjonsrekken, men en moderne versjon av det såkalte Kalam-argumentet lyder som følger:
Dette bør ikke forveksles med en sirkelargumenterende variant av denne typen:
I denne varianten vil det første premisset (1) bety at Gud også må ha en årsak, og problemet med universets årsak er ikke løst, bare forskjøvet et ledd bakover. Dermed er argumentet poengløst, og selvmotsigelsen er et faktum.
Førsokratisk periode
Det filosofiske utgangspunktet til denne formen for bevisførsel kan eksempelvis finnes hos Tales' elev, Anaximander fra Milet, (610 f.Kr.-ca. 546 f.Kr.). Anaximander mente at hvis jorden, som Tales hevdet, ble holdt oppe av havet, måtte havet holdes oppe av noe annet – og så videre ad infinitum. Dette er en måte å komme inn i det som kalles uendelig regress. Nå løste Anaximander dette problemet med den overraskende tanke at jorden ikke var holdt opp av noe i det hele tatt.
Parmenides antok i første halvdel av det 5. århundre f.Kr. at alt er ett. Han mente at det var selvmotsigende å hevde intets eksistens. Det kan aldri ha vært intet, og derfor kan det ikke være sant at alt – eller i virkeligheten noe som helst – oppstod av intet. Alt må alltid ha eksistert. Av samme grunn er det ikke mulig for noe å bli intet. Derfor er det ikke bare slik at alt må være uten begynnelse, men det må også være evig og uforgjengelig. Og av samme årsak kan det ikke være noen tomme rom i virkeligheten, deler av virkeligheten der intet er. Virkeligheten må være et kontinuum, henge sammen med seg selv i alle deler. Hele rommet må være oppfylt, et plenum. Dette danner grunnlaget for en oppfatning som betrakter universet som enkelt og uforanderlig. Alt er ett. Det som virker som forandring eller bevegelse, er noe som forekommer innen et lukket og uforanderlig system.
I samme førsokratiske tidsepoke levde atomistene. Med atomister vises det som oftest til Leukippos og Demokrit. Leukippos' grunnide var at alt består av atomer som er så små at de ikke kan sees og heller ikke deles i mindre deler. Han hevdet at alt som eksister, er rom og tid. Atomene er ikke skapt, de er uforgjengelige, og all forandring i universet består av atomer som enten endrer formasjon eller plassering i rommet. I sammenheng med fremveksten av det kosmologiske gudsbeviset er det interessant å merke seg at Leukippos og Demokrit forklarte forandring kausalt, de forsøkte med andre ord ikke å forklare naturlige fenomener ut fra hensikter. En annen av deres sentrale ideer var at universet ikke er et kontiniuum som Parmenides hadde hevdet at det var, men at det består av adskilte deler.
Sokrates
Sokrates forsøkte å avdekke hva ulike egenskaper egentlig bestod av. F.eks. trodde Sokrates at det eksisterte noe som kalles rettferdighet, og at det har en virkelig eksistens, men riktignok ikke materiell. Han forsøkte å oppdage denne abstrakte virkelighetens vesen.
Denne oppfatningen skulle utvikles av hans elev Platon, (428 f.Kr.-348 f.Kr.), til en tro på abstrakte ideer som fullkomne og evige former for alle gjenstander og egenskaper som finnes i den ufullkomne og foranderlige verden.
Den læren Platon er mest kjent for, er teorien om former eller ideer. Sokrates forsøkte å avdekke abstrakte størrelsers vesen, en størrelse som hadde virkelig eksistens. For Sokrates var ikke disse størrelsene noe som eksisterte på et bestemt sted eller til en bestemt tid, de hadde derimot en universell eksistens som var uavhengig av tid og rom.
Platon tok opp denne tenkningen, som egentlig inneholdt en teori om moralen og verdienes vesen, og generaliserte den til en teori om hele virkeligheten. Han betraktet absolutt alt i vår verden som en skyggeaktig, forfallen kopi av noe hvis ideale form har en evig og uforgjengelig eksistens hinsides tid og rom.
Platon forsvarte denne oppfatningen med argumenter fra ulike kilder. Han var f.eks. av den oppfatning at desto mer man studerer fysikk, desto klarere blir det at matematiske forhold er innebygget i hele den materielle verden. Hele kosmos synes å uttrykke orden og harmoni. Platon, som her fulgte Pythagoras, så dette som et uttrykk for at under den forvirrende overflaten av vår hverdagsverden fantes en orden som innehar mamtematikkens idealitet og fullkommenhet.
Platon
Platon bygget videre på Sokrates' perspektiv innenfor en rekke områder, noe som førte til at han oppfattet virkeligheten som todelt. På den ene siden er den synlige verden, slik den fremstår for sansene våre, vår ordinære hverdagsverden hvor ingenting vedvarer, og ingenting forblir det samme.
Som Platon uttrykte det, i motsetning til Parmenides' uttrykk «alt er ett», alt i denne verden blir alltid noe annet, det er ingenting som alltid bare er. Denne formuleringen blir gjerne forkortet til «alt er tilblivelse, ingenting er». Alt begynner å eksistere og forsvinner igjen, alt er ufullkomment, alt går i oppløsning. Denne verden i tid og rom er den eneste som vårt sanseapparat kan gripe. Men det finnes en annen verden som ikke er tid og rom og som ikke er tilgjengelig for våre sanser og hvor det hersker bestandighet og fullkommen orden.
Denne andre verdenen er den tidløse, uforanderlige virkelighet som vi bare kan få korte, utilfredsstillende glimt av i vår verdagsverden. Men den er det Platon kaller den virkelige virkelighet, fordi det er bare den som er, som ikke hele tiden er i ferd med å bli noe annet.
Men de er de flyktigste glimt av noe som også er oss, noe ikke-materielt, tidløst og uforgjengelig, noe vi kan kalle sjelen. Disse sjelene er våre evige former. Den type væren som de er en del av, er uten tid og rom der alle uforanderlige former som konstituerer det absolutte, eksisterer.
Platonismen og de tidlige kristne
Det var vanlig å omtale Sokrates og Platon som «kristne før Kristus». Mange kristne var fullstendig overbevist om at den historiske oppgaven til disse greske tenkerne hadde vært å forberede den teoretiske grunnen for noen viktige sider ved kristendommen. Den detaljerte utarbeidelsen av disse forbindelsene var noe som opptok mange lærde i middelalderen, og som behandles nærmere i utlegningen av denne tidsepoken.
Aristoteles
Aristoteles, (384 f.Kr.-322 f.Kr.), betraktes av mange som den mest begavede av Platons elever. Aristoteles grunnla en filosofisk tradisjon som var forskjellig fra Platons og ofte i strid med den. Men for å få den adekvate forståelsen av utviklingen av det kosmologiske gudsbeviset, herunder spesielt det teoretiske fundamentet for gyldig argumentasjon, må også hans lære beskrives nærmere.
Platon og Aristoteles er arketypene på to hovedmotsetninger som har kjennetegnet filosofien gjennom hele dens historie. På den ene siden finnes det filosofer som tillegger kunnskap basert på sanseerfaring sekundær betydning. De hevder at det viktigste for oss er det som ligger «bak» og «hinsides», eller «skjult under overflaten av» verden. På den annen side finnes de filosofer som mener at det er denne verden som er det meste egnede objektet for vårt engasjemnet og vår filosofiske refleksjon.
For å ta et eksempel som ligger mye nærmere vår samtid: De store rasjonalistene på 1600- og 1700-tallet mente at vi altfor ofte blir bedratt av den kunnskapen sanseerfaringene synes å gi oss om tingenes overflate. På den annen side mente de store empiristene i samme periode at vi bare kan få pålitelig informasjon hvis vi baserer oss på direkte undersøkelser av observerbare kjensgjerninger. Motsetningen mellom de to retningene kommer stadig til syne på forskjellige måter gjennom århundrene frem til vår tid.
Den appellen de to tilnærmingsmåtene har, kan ha noe å gjøre med personlig temperament. Mennesker med en religiøs legning, men på ingen måte bare dem, vil gjerne tiltrekkes av en mer platonsk tilnærming, mens mer verdslige mennesker gjerne foretrekker den aristoteliske tilnærmingen. Men grunnen til at begge alltid har vært en del av filosofiens historie, er at den ene vektlegger «sannheter» som den andre undervurderer. Som vi skal se senere, var det geniale grepet til den tyske filosofen Immanuel Kant, som levde på slutten av 1700-tallet, at han harmoniserte begge og smeltet dem sammen på en måte som gir sammenheng og er plausible. Men før vi nærmer oss vår tid må vi se nærmere på hva Aristoteles og tenkere i det 2000 år lange spranget, lærte og teoriserte.
Denne verdens filosof
Aristoteles anerkjente fullt ut Platons geni og la ikke skjul på at han stod i gjeld til ham. Han forkastet imidlertid en av de fundamentale teoriene i Platons filosofi; ideen om at det finnes to verdener. Som beskrevet ovenfor lærte Platon at det ikke finnes noe slikt som sikker kunnskap om den evig foranderlige verden som fremtrer for våre sanser. Gjenstandene for sann kunnskap tilhører en annen verden, et abstrakt rike uavhengig av tid og rom og bare tilgjengelig for fornuften.
Aristoteles mente derimot at det bare finnes én verden som vi kan gjøre til gjenstand for vår filosofiske refleksjon, og det er den verden vi lever i og erfarer. For ham er denne verden en kilde til evig fascinasjon og undring. Han mente at det var denne følelsen av undring som var årsaken til at mennesket begynte å filosofere, enten som individ eller som art; og at det er denne verden mennesket ville lære å kjenne og forstå.
Aristoteles utviklet mange betegnelser som brukes den dag i dag, som f.eks: energi, dynamikk, induksjon, substans, attributt, essens, aksidens, kategori og universal. Men viktigst i vårt henseende er hans systematisering av logikken. Han viste hvilke former for slutninger som var gyldige og hvilke som var ugyldige – hva som virkelig følger av hva, og hva som bare synes å gjøre det. Videre ga han alle disse slutningsformene navn.
Værens vesen
Det sentrale spørsmål Aristoteles tok utgangspunkt i, var: Hva er gjenstandene i denne verden? Hva betyr det at noe eksisterer? Eller med hans egne ord: «Det spørsmål som ble stilt for lenge siden, og som stiles nå, er alltid vanskelig: Hva er væren?
Hans første viktige konklusjon var at tingene ikke bare er den materien de består av. Han bruker et hus som eksempel. Hvis du ga en byggmester i oppdrag å bygge et hus på eiendommen din, og han lastet av murstein, teglstein, tømmer og så videre på byggeplassen og sa til deg: «Vær så god, her er huset ditt», ville du tro at det dreide seg om en dårlig spøk. Her er alle materialene som skulle til for å bygge et hus, men det var ikke noe hus i det hele tatt – bare en haug med materialer. For at det skal bli et hus, er det nødvendig at alt settes sammen på en bestemt måte, med en helt spesiell og detaljert struktur, og det ville være strukturen som gjorde det til et hus.
I virkeligheten ville det ikke være nødvendig å anvende bestemte materialer i det hele tatt – betong, glass, metall, plast. Det må selvfølgelig (og dette har en viss betydning) lages av ett eller annet materiale, men det er ikke materialene som gjør det til et hus, det er strukturen og formen.
Mennesket er Aristoteles` mest slående eksempel på dette. Ta Sokrates, sier han. Den materie som kroppen hans består av, forandres hver dag. Og den forandres hver dag. Og den forandres fullstendig med noen års mellomrom; likevel fortsetter han å være Sokrates gjennom hele livet. Derfor er det ikke mulig å påstå at Sokrates er materien som hans legeme består av. Aristoteles utvider dette argumentet til hele arter.
Vi kaller ikke de forskjellige hundtypene hunder fordi de består av et bestemt materiale. De er hunder fordi de er organisert på en helt spesiell måte og har en struktur som er felles for dem og som skiller dem fra andre dyr som består av kjøtt, blod og ben.
Disse argumentene mot en primitiv materialisme, som hevder at det bare er materien som eksisterer, er aldri blii skikkelig imøtegått. Likevel har det siden den gang vært noen som har bekjent seg til en slik materialisme, deres kognitive utfordring består i å svare på Aristoteles`innvendinger. Aristoteles viste således at en ting er det den er i kraft av sin form. Dette fører direkte til det neste spørsmålet hans: Hva er den eksakte betydningen av form i denne sammenheng?
De fire årsaker
Vi har sett at ifølge Aristoteles er form årsaken til at noe er det det er. Derfor undersøker han begrepet årsak i denne sammenheng, og han ender opp med å bryte ned begrepet form til fire forskjellige og komplimentære typer «årsak». Siden det han heretter kaller «de fire årsaker», konstituerer grunnene til at ting er som de er, kan det være nyttig å tenke på dem som tingenes «fire forutsetninger». Form er forklaringen av tingene.
Aristoteles`fire årsaker er altså: den materielle årsak, den utøvende årsak, den formale årsak og den finale årsak. Når det gjelder den andre, tredje og fjerde av disse årsakene, kan to eller flere være den samme i et enkelt tilfelle.
Śrem
Śrem (tysk: Schrimm) er en by ved elven Warta i det sentrale Polen. Siden 1999 har byen vært en del av Storpolske voivodskap. Fra 1975 til 1998 var det en del av Poznań voivodskap. I 1995 var befolkningen i byen 29,800.
Det kosmologiske gudsbevis
De fire årsaker
For eksempel i biologien: Den formale årsaken til et eiketre som har vokst frem av en eikenøtt, er også dens finale årsak: Den endelige skikkelse som oppnås, er også det endelige mål for prosessen. (I dette tilfellet vil den materielle årsaken være den tremassen, barken og de blader som treet består av, og den utøvende årsaken vil være den nødvendige næringen det får gjennom jord, vann og luft samt lyset fra solens ild).
Śrem
Śrem ligger 45 km sør for Poznań.
Serious Organised Crime Agency
Serious Organised Crime Agency (SOCA) var en britisk politietat som ble opprettet 1. april 2006 gjennom en sammenslåing av National Crime Squad, National Criminal Intelligence Service, etterretnings- og etterforskningselementer i toll- og skattemyndighetene og immigrasjonsdirektoratets avdeling for organisert immigrasjonskriminalitet.
Śrem
Attraksjoner
Byen er svært vakker med palasser og parker.
Det kosmologiske gudsbevis
De fire årsaker
Via denne analysen begynner man å avdekke hvordan Aristoteles i motsetning til Platon oppfatter begrepet form. Ifølge Aristoteles er en gjenstands form, selv om den ikke er noe materielt, iboende i den dennesidige gjenstanden og kan ikke eksistere adskilt fra den, slik et menneskes kroppsbygning ikke kan eksistere adskilt fra kroppen dens.
Serious Organised Crime Agency
SOCA var en nasjonal politietat med landsdekkende jurisdiksjon. Etaten hadde til formål å bekjempe organisert kriminalitet, inkludert narkotikakriminalitet og menneskesmugling, og arbeidet i nært samarbeid med Storbritannias politistyrker, sikkerhetstjenesten, toll- og skattemyndigheter og immigrasjonsmyndighetene.
Det kosmologiske gudsbevis
De fire årsaker
Dette illustrerer noe som er av største betydning: I vår erkjennelse av verden er vi ikke tvunget til å velge mellom en materalistisk analyse og en oversanselig. Det er mulig å utvikle en erkjennelse av verden som gir frie tøyler til ikke-materialistiske betraktninger samtidig som den forblir dennesidig.
Shady Hills gasskraftverk
Shady Hills gasskraftverk er et varmekraftverk i Pasco County i Florida, USA. Anlegget har en installert produksjonskapasitet på 468–546 MW avhengig av sesong, fordelt på 3 turbiner. Operatør er energiselskapet Shady Hills Power Co.
Det kosmologiske gudsbevis
De fire årsaker
For Aristoteles besto enhver gjenstands sanne vesen ikke i den materie den var laget av, men den funksjon den hadde. Han sa at hvis øyet hadde sjel, ville det være det å se. Han anvendte også dette prinsippet på livløse gjenstander: Hvis en øks hadde sjel ville den være det å hugge. Den egentlige hensikten med alt er ifølge ham hva det gjør, hva det er til for. Og det er gjennom forståelse av dette vi lærer å forstå tingene. På denne måten kan man få en forståelse av Aristoteles` begreper sjel, form og final årsak.
Denne analysen ga Aristoteles et svar på spørsmålet om hva ting er, en løsning som gjorde Platons ideer overflødige. Samtidig fikk han også en løsning på forandrings problem. Ifølge Aristoteles inntrer forandring når en tings materiale får en form som den ikke tidligere hadde.
Om å redde fenomenene
Videre bør vi referere til dem på hvert trinn av undersøkelsen, for det er forståelsen av disse erfaringene som er målet med, den finale årsak til, våre undersøkelser. Gir man slipp på erfaringene for å omfavne en eller annen tro på noe vi ikke erfarer, kaster vi barnet ut med badevannet. Aristoteles kalte dette prinsippet å «redde fenomenene». Dette uttrykket kan virke svakt, men det brukes fremdeles av filosofer på grunn av prinsippets viktighet.
Dette var en kort gjennomgang av Aristoteles`epistemologi, som skal bidra til å forstå kritikken som gradvis reises mot det kosmologiske gudsbeviset utover middelalderen og mot den moderne tid.
Skeptikerne
Pyrrho (365 f.Kr.-270 f.Kr.) tjenestegjorde under Aleksander den stores felttog til India. Det kan ha vært opplevelsen av de mange forskjellige land og folkeslag som gjorde ham klar over meningsmangfoldet som finnes mellom menneskene. For nesten alt det mennesker ett sted tror på, vil mennesker et annet sted ha en motsatt mening om. Og vanligvis er argumentene like gode på begge sider – slik så det i hvert fall ut for Pyrrho.
Alt vi kan gjøre, er å forholde oss til tingene slik de synes for oss, men skinnet bedrar som kjent. Derfor må vi aldri tro at én forklaring er mer sann enn en annen. Pyrrho hadde en elev, Timon fra Philius (320-230 f.Kr.), som støttet denne oppfatningen med grundigere intellektuelle argumenter. Han påpekte særlig at ethvert argument eller bevis fulgte av premisser som selv ikke var bevist.
Elaine Davidson
Elaine Davidson er ifølge Guinness rekordbok verdens mest piercede kvinne.
Davidson ble offisielt undersøkt av Guinness rekordbok i mai 2000. Hun hadde da 462 piercinger, av dem var 192 i ansiktet. I august 2001 ble hun vurdert på ny, og hadde 720 piercinger. Etter en opptreden på Edinburgh-festivalen i 2005, skrev The Guardian at hun nå hadde 3 950 kroppspiercinger.
Hun har flere piercinger i kjønnsorganet enn på noen annen plass på kroppen. Den totale vekten av smykkene hennes er vurdert til rundt 3 kg. I mai 2008 hadde Davidson totalt 5 955 piercinger.
Det kosmologiske gudsbevis
Ingen absolutt sikkerhet
Skeptisismen har hatt en viktig rolle å spille i filosofiens historie fra antikken til våre dager. Dette beror i hovedsak på deres utlegninger av at sikkerhet ganske enkelt ikke er mulig å oppnå ved argument og bevis. Men det var ikke før i det 20. århundre at dette ble allment akseptert.
Elaine Davidson
Hun påstår at hun verken drikker eller bruker narkotiske midler.
Det kosmologiske gudsbevis
Ingen absolutt sikkerhet
Jakten på sikkerhet kom derfor til å spille en sentral og avgjørende rolle i den historiske utviklingen av filosofien. Det et gyldig argument beviser, er at dets konklusjoner følger av dets premisser. Men det er på ingen måte det samme som å bevise at disse konklusjonene er sanne.
Ethvert gyldig argument starter med et «hvis»: Hvis p er sann, så må q være sann. Men det er et åpent spørsmål om p er sann eller ikke. Argumentet selv kan ikke bevise det, fordi det allerede har antatt det, og antar man noe man vil bevise, innebærer det at man beveger seg i en ond sirkel. Ethvert «bevis» hviler derfor på ubeviste premisser. Dette er like sant i logikken, matematikken og vitenskapen generelt som i hverdagslivet.
Sannhetsfunksjon
Sannhetsfunksjoner (logiske operasjoner eller junksjoner) er funksjoner som ikke opererer med tall, men med de to sannhetsverdiene sann og usann. Sannhetsfunksjoner står sentrale i setningslogikken, der de brukes for å knytte sammen ett eller flere utsagn («setninger»). Sannhetsfunksjonens resultat avhenger av om enkeltutsagnene er sanne eller usanne.
Det kosmologiske gudsbevis
Ingen absolutt sikkerhet
Men selv om det forholder seg slik, så betyr ikke dette at man ikke kan begrunne noen oppfatninger bedre enn andre: Å hevde noe slikt, vil være løgn. Men som vi skal se videre ble det en lang og komplisert vei å gå før man fikk klarhet i disse kompliserte distinksjonene.
Sannhetsfunksjon
Ordene som knytter sammen utsagnene i en sannhetsfunksjon, kalles logiske konnektiver eller junktorer.
Det kosmologiske gudsbevis
Plotin og kristendommen
Plotin (204-269) var egypter, men skrev på gresk og kan betraktes som en av de siste store greske filosofene. Plotins tenkning utviklet den mystiske siden ved Platons filosofi og ble kjent som nyplatonisme. Han var ikke kristen og nevner heller ikke kristendommen i sine skrifter. Likevel befinner hans filosofi seg ikke fjernt fra tenkningen til Augustin og Thomas Aquinas, de to største kristne filosofene i det neste årtusen. Hans innflytelse på utviklingen av den kristne tenkningen var enorm.
Sannhetsfunksjon
Oversikt over funksjoner og junktorer
De viktigste sannhetsfunksjonene og deres logiske konnektiver er:
Det kosmologiske gudsbevis
Plotin og kristendommen
Mer enn noen andre – bortsett fra Platon selv – var det Plotin som gjorde den platonske filosofien sentral i den intellektuelle utviklingen av kristendommen. Plotin lærte at siden det absolutte består av Platons ideer, er det som eksisterer i siste instans noe åndelig. Og derfor er det å bli skapt det samme som å bli tenkt.
Sannhetsfunksjon
Oversikt over funksjoner og junktorer
Alle andre sannhetsfunksjoner kan avledes av de tre førstnevnte. Tre andre funksjoner som også forekommer ofte, er:
Det kosmologiske gudsbevis
Plotin og kristendommen
Han mente at det finnes tre værensnivåer over hverandre; det laveste, der hvor menneskene er, er sjelen. Det neste trinn, der man erkjenner ideene, er ånden. Det høyeste nivået er det gode. Reflekterende mennesker streber etter en høyere enhet med det gode. De kristne overeførte dette til sin lære om at verden var skapt i guds ånd, og at mennesket streber etter enhet med gud, som er det fullkomne gode.
Sannhetsfunksjon
Oversikt over funksjoner og junktorer
Utover disse brukes spesielt i digitalteknikken to ytterligere funksjoner:
Totalt fins det 16 ulike sannhetsfunksjoner som kan knytte sammen to utsagn. Den fullstendige oversikten finner du i tabellen nederst på siden. To av disse funksjonene er uavhengige av enkeltutsagnene (hhv. tautologi og selvmotsigelse), mens fire kun avhenger av ett av utsagnene. Sju av de resterende ti er nevnt over. De tre som hittil ikke ble nevnt, brukes ytterst sjelden. Den ene heter abjunksjon (men ikke), og de to siste er de konverse (dvs. «motsatte») sannhetsfunksjonene av subjunksjon («←») og abjunksjon (ikke–men).
Sammenheng med algebra
Setningslogikken hører til boolsk algebra og har således også flere fellestrekk med algebra. Parallellene blir tydelige når man forestiller seg sannhetsverdiene som tall (usann = 0, sann > 0), den inklusive disjunksjonen som addisjon («+») og konjunksjonen som multiplikasjon («·»). Nå ser man at multiplikasjonen (konjunksjonen) av flere tall (utsagn) blir null (usant), hvis minst ett av tallene (utsagnene) er null (usant). Derimot er addisjonen (disjunksjonen) av flere tall (utsagn) større enn null (sann), hvis minst ett av tallene (utsagnene) er større enn null (sant). Også den kommutative, assosiative og den distributive lov gjelder for både addisjon og multiplikasjon på den ene siden, og inklusiv disjunksjon og konjunksjon på den andre siden.
Det kosmologiske gudsbevis
Causa sui
Det latinske uttrykket «Causa sui» betyr «årsak i seg selv», og refererer til noe som skapes og eksisterer i seg selv.
I tradisjonell vestlig teisme, kan ikke Gud bli skapt, derav er Gud enten selvskapt («Causa sui») eller uten årsak. Dermed unngår man å havne i en uendelig regress, som i Det kosmologiske gudsbevisets kausalforklaring.
Bloody Sunday (1972)
Bloody Sunday (irsk: Domhnach na Fola), også omtalt som Bogside-massakren, inntraff 30. januar 1972 i Bogside i Londonderry i Nord-Irland, og er en betegnelse på drapene på 13 katolske demonstranter. De ble skutt av soldater fra britiske The Parachute Regiment i forbindelse med en demonstrasjonsmarsj. I tillegg døde en person fire måneder senere av skuddskader. Ytterligere 13 ble såret. Bloody Sunday regnes som en av de mest sentrale hendelsene under konflikten i Nord-Irland 1968–1997, hovedsakelig fordi den ble utført av den regulære britiske hæren og ikke av paramilitære grupper, samt i full offentlighet.
Bakgrunn
Demonstrasjonen var en borgerrettsmarsj med katolske deltakere og skulle være en fredelig marsj uten våpen eller andre provokasjoner.
Marsjen startet som planlagt søndag ettermiddag og over 10 000 hovedsakelig unge mennesker var med på den symbolske marsjen som skulle gå fra Bishop Fields til Guildhall. Demonstrantene hadde samlet seg i Creggan, gikk ned Creggan Street og William Street. Planen var å marsjere ned til Guildhall som ligger i sentrum av byen. Det katolske området hadde lenge markert motstand mot det britiske styret blant annet på grunn av forskjellsbehandlingen av katolikkene og de britisk-ættede protestantenes rettigheter i samfunnet.
Marsjen var blitt forbudt av de britiske myndighetene. Britiske militære styrker åpnet ild mot demonstrantene, som hadde stilt seg opp på toppen av William Street ved Waterloo Street.
Det britiske militære var ansvarlig
15. juni 2010 ble en rapport bestilt av daværende statsminister Tony Blair i 1998 lagt fram. Rapporten var ført i pennen av den engelske høyesterettsdommeren lord Saville. Lord Savilles kommisjon hadde gjennomgått mer enn 5 000 sider dokumentasjon og uttalelser fra rundt 2 500 personer. I tillegg hadde undersøkelseskommisjonen gått gjennom 920 muntlige vitnebeskrivelser og 110 videoopptak. Rapporten konkluderte med at alle ofrene under «Bloody Sunday» var uskyldige og legger all skyld på de britiske militære. Ifølge rapporten var det også den britiske hæren som skjøt først.
Den britiske statsministeren, David Cameron uttalte at det som skjedde i Londonderry ikke kunne forsvares og beklaget på vegne av regjeringen og hele landet.
Umba (elv i Russland)
Umba, (russisk: Умба) er ei elv på Kolahalvøya i Murmansk oblast i Russland. Elva er 123 kilometer lang og munner ut i Kandalaksjabukta i Kvitsjøen ved byen Umba.
Geografi
Elva kommer fra innsjøen Umbozero, som ligger mellom fjellene i Khibiny og Lovoziorskije Tundry på Kolahalvøya, 100 km nordøst for Kandalaksja. Derfra renner den mot sør, gjennom et landskap preget av skog og åser. Elva veksler mellom stryk og mere rolige partier, og den renner gjennom flere innsjøer, hvorav den største er Kanozero. Ut fra Kanozero renner Umba gjennom to separate utløp, rundt 5 kilometer fra hverandre. Utløpene kalles Kitsa og Rodvinga, og det siste deler seg etter noen kilometer på nytt og danner ennå et elveløp, kalt Nizma. Kitsa og Rodvinga løper sammen igjen i sjøen Pontsjozero. Herfra kalles elva igjen for Umba, og møtes av elveløpet Nizma et par kilometer lengre nedover elva.
Lisboa (distrikt)
Distriktet Lisboa ligger på den sør-sentrale kysten av Portugal. Distriktshovedstaden er byen Lisboa som også er landets hovedstad.
Umba (elv i Russland)
Geografi
Den største sideelven er Vjala, som kommer fra Vjalozero og løper sammen med Umba 15 km før utløpet i havet.
Lisboa (distrikt)
Distriktet består av 16 kommuner:
Umba (elv i Russland)
Fiske
Umba er kjent som ei meget god lakseelv. Sammen med Varzuga var Umba den første elva på Kolahalvøya som ble gjort tilgjengelig for fisketurisme for utenlandske kunder tidlig på 1990-tallet, og infrastruktur og innkvartering for turister er bygget opp langs elva for å møte denne etterspørselen. Fra 1995 til 2004 gikk imidlertid antallet laks i Umba sterkt tilbake, på grunn av ulovlig fiske fra lokalbefolkningen, forårsaket av en arbeidsledighet på opp mot 90% i kommunesenteret Umba. Dette ble forverret av det faktum at det går kjørbare veier langs hele elva, slik at den er lett tilgjengelig.
Matt Elliott
Matthew Stephen Elliott (født 1. november 1968 i Wandsworth i England) er en skotsk tidligere fotballspiller som er mest kjent fra sine tre perioder i forsvaret hos de britiske klubbene Torquay United, Oxford United og Leicester City. Elliot fikk også 18 landskamper for i perioden 1997 til 2001, og var blant annet med i troppen til VM i fotball 1998.
Umba (elv i Russland)
Fiske
Umba brukes også til tømmerfløting.
Matt Elliott
Klubbkarriere
Den 16. januar 1997 ble han solgt til Leicester City for 1,6 millioner pund, noe som fortsatt er gjeldende overgangsrekord for Oxford United. Hos Leicester etablerte han seg fast på førstelaget, og fikk siden kapteinsbindet av manager Martin O'Neill. Med Leicester vant han også sitt eneste trofé, som var den engelske ligacupen i 1999/2000-sesongen. Da Martin O'Neill dro videre til Celtic FC la han inn et større bud på Neil Lennon, Steve Guppy og Elliot, men sistnevnte valgte heller å forlenge sin kontrakt med Leicester frem til juni 2005.
I september 2000 spilte Elliot i klubbens hittil siste europacupkamp mot Røde stjerne Beograd i første runde av UEFA-cupen 2000/01, en kamp Leicester tapte 2–4 sammenlagt. I 2004-sesongen var han lånt ut til Ipswich Town, en sesong som for øvrig var preget av en alvorlig kneskade. Elliot la deretter opp som aktiv fotballspiller i januar 2005.
Landslagskarriere
Engelskfødte Elliot hadde skotsk bestemor og var derfor berettiget til å spille kamper for. Han fikk sin debut for landslaget i en kamp mot i november 1987. Han ble tatt ut i troppen til VM i fotball 1998 av landslagstrener Craig Brown, men var ubenyttet reserve og fikk ikke spille noen av de tre gruppespillkampene. Elliot fikk totalt 18 landskamper og ett mål for Skottland frem til 2001.
Trenerkarriere
Elliot ble i juni 2008 presentert som ny assistenttrener for Hednesford Town FC i Northern Premier League, men trakk seg tilbake etter kun én sesong. I oktober 2010 ble han ansatt som assistenttrener for Stafford Rangers FC i Conference North under ledelse av hans tidligere lagkamerat Tim Flowers, men etter at Flowers trakk seg i januar 2011 tok Elliot over rollen som manager.
Agronômica
Agronômica er en kommune i delstaten Santa Catarina i sørregionen av Brasil.
Liisa
Liisa kan vise til:
Jack Palance
Walter Jack Palance (egentlig Volodymyr Palahniuk, født 18. februar 1919 i Hazle Township i Pennsylvania, død 10. november 2006 i Montecito i Santa Barbara County i California) var en amerikansk skuespiller.
Kunstnerisk virke
Han spilte en av rollene i Bagdad Café, som hadde premiere i 1987 og ble en overraskende publikums- og kassasuksess. Han vant rett etter en Oscar for beste mannlige birolle for rollen som «Curly Washburn» i Byfolk! (City Slickers). Regissøren Percy Adlon hevdet at det ble sagt at den Oscar-prisen egentlig gikk til Palance for rolleprestasjonen i Bagdad Café. Palance medvirket også i oppfølgeren til Byfolk!. Fra 1982 til 1985 var han programleder for tv-serien Ripley's Believe It or Not!. Palance er ellers kjent for å spille typisk skurkeroller på film, og utover Byfolk har han medvirket i filmer som Shane, Batman, og Young Guns. Han har for det meste spilt i westernfilmer.
Familie
Palances foreldre var fra Ukraina. Han var far til skuespilleren Holly Palance.
Anne Aanerud
Anne Aanerud (født 30. desember 1952, død 18. desember 2020 ) var en norsk tekstilkunstner.
Aanerud skapte stofftrykk i et geometrisk formspråk med store flater, ofte i forhold til arkitektur. I den første delen av sin karriere benyttet hun klare, sterke farger, men gikk senere mer over til en mindre del av fargeskalaen.
Tolk kullkraftverk
Anlegget ble bygget ut i årene 1980–1985. Brenselkilden er (sub-)bitumenøst kull, lignitt.
Utslippene av CO2 i 2006 var totalt 7.124.264 tonn.
Anne Aanerud
Aanerud underviste blant annet på kunsthåndverkskolene i Bergen og i Oslo, og hadde flere stor utsmykkingsoppdrag, som skoler, sykehus og kulturhus, den norske ambassaden i Saudi-Arabia (1985), Aker Brygge i Oslo (1989) og St. Olavs hospital i Trondheim 2007.
Bhutanitis thaidina
Bhutanitis thaidina er en sommerfugl i familiegruppen svalestjerter. Den lever sørøst i Asia, i Tibet og Kina.
Skisma
Skisma (fra middelalderlatin schisma, «splid, uenighet, ufred», fra gresk schisma «kløft, deling») er en betegnelse for kirkesplid, og i en viss, men mindre grad overført til sekulære sammenhenger og organisasjonsliv. Skisma kan oversettes med 'spaltning', 'splittelse' eller 'brudd'. Det tilhørende tilleggsordet skismatisk (fra middelalderlatin schismaticus, «splidaktig») blir brukt om splittende retorikk, eller aktiviteter o.l. som er preget av eller fører til skisma.
Bhutanitis thaidina
Utseende
Brystpartiet består for det meste av vingenes muskulatur. Sanseorganer, for syn, smak og lukt er stort sett plassert i hodet. Nervesystemet består av en bukmarg med to nervestrenger og én nerveknute (ganglion) i hvert kroppssegment. Den første nerveknuten, som ligger foran munnåpningen, er spesielt stor og omtales som hjerne.
Skisma
I den kristne kirke var det fra begynnelsen av stor uenighet om hvordan det kristne budskap skulle fortolkes. Mange kirkehistoriske stridigheter oppsto i tidens løp, hvorav en stor del av dem førte til kirkesplittelser. Ordet skisma benyttes særlig om opprivende religiøs uenighet som førte til dannelsen av nye kirkesamfunn. Blandt de mer kjente skisma (fra et norsk orienteringsutgangspunkt) regnes:
Bhutanitis thaidina
Utseende
Larvens hode består av en hard hodekapsel med noen punktøyne. Under øynene er det noen små antenner larven bruker til å finne riktig føde. Larvens bakkropp består nesten bare av fordøyelsessystemet. Dette er ganske kort og mye av maten larven spiser passerer før all næringen er tatt opp. Avføringen kommer ut som små kuler helt bakerst på kroppen. Larvene ånder gjennom åpninger i hudskjelettet (spirakler), langs kroppens sider.