cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Ross Perot
Henry Ross Perot (, født 27. juni 1930 i Texarkana i Texas, død 9. juli 2019 i Dallas ) var en amerikansk forretningsmann og politiker.
Bakgrunn
Perot fikk sin utdannelse ved Texarkana College og United States Naval Academy. Han tjenestegjorde i United States Navy til 1957.
Forretningsmann
Han innledet sin næringslivskarriere som selger for IBM i 1957, men sluttet etter at han ikke fikk gjennomslag for sine forslag om at selskapet ikke bare skulle selge datamaskiner, men også yte service og utvikle programvare. I 1962 grunnla han selskapet Electronic Data Systems (EDS), og fikk netto cirka 1,5 milliarder dollar da han solgte det til GM i 1984. Han startet så Perot Systems, som Dell kjøpte i 2009 for 3,9 milliarder dollar. I 2011 hadde han en formue på rundt 3,4 milliarder US dollar.
I 1978, rett før den iranske revolusjon, satt to EDS-ansatte fengslet av det iranske sjah-regimet som følge av en kontraktstvist. Perot organiserte og finansierte da en befrielsesaksjon. Styrken ble ledet av en pensjonert oberst fra U.S. Army Special Forces. Da styrken ikke kunne finne noen måte å komme til de fengslede personene på, bestemte de seg for å vente på at en ayatolla-vennlig revolusjonær folkeskare skulle storme fengselet og slippe ut alle 10,000 fanger, der mange var politiske fanger. De to ble så funnet av befrielsesstyrken og smuglet ut via Tyrkia. Aksjonen ble grunnlag for boken On Wings of Eagles av Ken Follett.
Presidentkandidat 1992 og 1996
Perot stilte som uavhengig presidentkandidat i 1992 og fikk 18,9 prosent av stemmene, det meste en tredje kandidat har fått siden Theodore Roosevelt i 1912. Perots oppslutning var jevnt fordelt over hele USA, og han kom endog på andreplass i Maine og Utah. I 1995 grunnla han Reformpartiet, som han var presidentkandidat ved valget i 1996, og fikk 8,1 prosent av stemmene.
Sykdom og død
Perot fikk diagnosen leukemi i februar 2019. Han døde 9. juli 2019, 89 år gammel.
No. 4 (album)
Dette var det siste albumet til duoen Gary Holton and Casino Steel.
Boreal barskog
Boreal barskog eller taiga er ett av de store biomene på landjorda. Slik skog finnes i et belte i det nordlige Eurasia og i et belte i Nord-Amerika. Den norske barskogen tilhører dette biomet. Taiga ble opprinnelig brukt om det boreale barskogbeltet som strekker seg gjennom Sibir. I dag brukes taiga (på norsk og engelsk) også om den boreale skogssone som finnes i Nord-Amerika og Eurasia.
Det biologiske mangfoldet i boreal barskog er mindre enn den i Amazonasregnskogen. Produktiviteten kan være høg pga. rikelig lystilgang i vekstsesongen og fordi de eviggrønne nåletrærne har en relativt lang produksjonssesong.
Biolog Andrej Sjegolev sa i 2013 at «Vi trenger åpenbart et internasjonalt initiativ, som REDD+ også for boreal skog».
Daværende miljøvernminister Solhjell sa i 2013 at Norge «har deltatt aktivt i samtaler om en europeisk skogavtale»; «Målet er at vi skal få en avtale innen 2014 der EU, Norge og Russland er med».
Klima og jordsmonn
Området preges av kjølige somre og kalde vintre. Det er moderate nedbørmengder (400-1000 mm), men fordampninga er lav, så det er overskudd på nedbør, og store områder er dekket av myr. Om vinteren er bakken normalt snødekt, og det er tele i jorda. Jordsmonnet består av kraftig utvasket og sur podsol.
Vegetasjon
Ulike arter av gran og furu er de dominerende treslagene, i Sibir også lerk. Enkelte steder kan en finne tydelige innslag av hardføre løvtrær som bjørk, osp, or, rogn og vier. I Eurasia dominerer én til to arter skogbildet, mens Nord-Amerika har noe større variasjon, særlig i vest mot Stillehavet. Her kan en finne balsamedelgran, kvitgran, douglasgran, svartgran, flere edelgran- og furuarter, tuja og tsuga.
Vegetasjonsperiode
Vegetasjonsperioden er korterere enn den tiden som innbefatter sommer. I Canada, Skandinavia og Finland blir perioden estimert ut ifra en periode på året når 24-timers gjennomsnittstemperatur er +5 °C eller mere. Lengden på vegetasjonsperioden i boreale barskoger finnes det forskjellige syn på: 130 dager, eller 50–100 dager uten frost. De lengste periodene finnes i kystnære strøk: 145-180 dager.
Dyreliv
Hjortedyr som elg, rein og hjort er karakteristiske. Barskogene huser også store rovdyr og pelsdyr som bjørn, ulv, gaupe, rødrev, mår, sobel og hare. Disse har gjennom årtusener vært en viktig handelsvare fra disse områdene.
Fuglelivet er rikt i sommerhalvåret pga. hekkende trekkfugler. Standfuglene er få og består av frø- og knoppetende arter eller rovfugler.
Boreal barskog i Norge
I Pasvikdalen finnes boreal barskog som er tilknyttet verdens største barskogsbelte. (Taiga defineres av Store norske leksikon som det boreale barskogbeltet som strekker seg gjennom Sibir. Den boreale barskogen i Pasvikdalen blir av enkelte kalt taiga. )
Noen områder i Norge med barskog har betydelig større nedbørmengder, opptil 2100 mm i enkelte kystnære strøk i Trøndelag og Nordland sør for Saltfjellet. Disse områdene har også mye mildere vintre enn det som er vanlig i boreal barskog, og blir iblant benevnt boreal regnskog. Disse faktorene har ført til en spesiell utforming av denne barskogen, blant annet med et svært rikt mangfold av lavarter, enkelte vokser ingen andre steder i Europa.
Trude Myhre sa i 2013 at «Ingen har oversikt over hvor mye gammel skog vi har igjen i Norge». «Men Norsk institutt for skog og landskap har en oversikt som viser at bare 1,5 prosent av skogen er eldre enn 160 år. Resten er yngre. Derfor burde det vært moratorium på all den eldre skogen som ikke er flathugd ennå», sier hun.
Vern
På flere steder i Norge «er det inngått frivillige verneavtaler med bønder og skogeiere som får betalt av staten». «Fra 2009 til 2012 ble bevilgningene til vern av skog i Norge redusert fra 199 millioner til 120 millioner». I 2013 ble bevilgningen økt.
I 2013 sa Dagens Næringsliv at noen av de siste restene av urørt boreal skog finnes i Nord-Trøndelag. En ti kvadratkilometer skog med «deler av skogen» som er mer enn 600 år gammel er forsøkt vernet, men myndighetene har avslått.
«I Norge er 2,7 prosent av den produktive skogen vernet. Det er langt mindre enn i Sverige og Finland. WWF mener det norske vernet må øke til 5 prosent på kort sikt og 10 prosent på lang sikt.»
Russland
Borealskogen i Russland er verdens største skog, og den strekker seg fra Østersjøen til Stillehavet. «Halvparten av alt karbon i biologisk masse på den nordlige halvkule er lagret her.» Biologen Artjom Stolpovskij sa i 2013 at «For klimaet er dette den viktigste skogen i verden». Hvert år «hugges det mer trær i Russland enn i regnskogene i Brasil og Indonesia tilsammen».
I taigaen [i Russland] så består jordsmonnet av «lag med humus, opp til 20 centimeter og mer».
«Over 10 prosent av det russiske landarealet er vernet gjennom enten regionale eller nasjonale vedtak. Men vernet er dårlig sikret. 25 prosent av tømmeret som eksporteres, kommer fra ulovlig hugst, viser tall fra Verdensbanken.»
På Onegahalvøya i Arkhangelsk oblast ble deler av skogen vernet i februar 2013.
Gennadij Aleksandrovitsj, en sentral skikkelse i landsbyen Ljamtsa ved Hvitesjøen, sa i 2013 at innsjøer som er viktige for landsbyen, «har fått dårligere vann etter at hugsten startet, og det er mindre fisk i dem.» Andrei Sjegolov sa i 2013 at «Onegalec skynder seg å ta ut tømmeret før området blir vernet».
Canada
«I 2010 ble ni miljøorganisasjoner og en gruppe skogselskaper enige om en avtale om å verne 290 000 kvadratkilometer urørt skog.»
Lagret karbon og omdanning til CO2
FNs klimapanel sier at «det er lagret fem ganger så mye karbon i bakken som i trestammene i boreal skog. Årsaken er det kalde klimaet, som gjør at døde trær, løv og granbar råtner veldig sakte. Dermed hoper biologisk materiale seg opp i skogbunnen. Om skogen hugges, går råtningsprosessene raskere. Da frigis karbon fra bakken». Artjom Stolpovskij sier at «Når trærne forsvinner, akselerer forråtnelsesprosessen, og du får raske utslipp av CO2».
MF «Folgefonn» (1998)
MF «Folgefonn», er en bilferge bygget i 1998 for Hardanger Sunnhordlandske Dampskipsselskap (senere Tide Sjø og Norled). Folgefonn ble bygget om til hybriddrift med batteri i 2012-2014 og helt elektrisk i 2017, og gikk i ferjesambandet Jektevik-Nordhuglo-Hodnanes.
Skipet
MF «Folgefonn» var byggnummer 3 ved Trondheim Verft. Skroget ble bygd ved Cenal Shipyard i Gdańsk, Polen. Ved overlevering var tonnasjen 1 182 bruttoregistertonn og 345 nettoregistertonn. Hovedmaskinene var 4 dieselmotorer, bygd av Mitsubishi Heavy Industries, Ltd. i Japan, som genererte strøm til 2 Aquamaster asimut-motorer. Skipet ble ombygget i 2014 med batteri til hybriddrift.
I 2017 ble skipet ombygget igen til å få elektrisitet fra land via elektromagnetisk induksjon til batteriet. Batteriet er 1 MWh, og lading i Jektevik skjer automatisk med 1,2 MW mens fortøying skjer med vakuum.
Sing It to Me
Sing It to Me er et musikkalbum med Gary Holton, utgitt i 1989.
Albumet kom fire år etter hans død og ble hans første og siste plate som soloartist.
Accademia degli Incamminati
Accademia degli Incamminati var et malerakademi i Bologna i Kirkestaten. Akademiet ble startet i 1582 under navnet Accademia dei desiderosi (i betydningen ønske om berømmelse og lærdom), og byttet navn til Accademia degli Incamminati i 1590.
Akademiet ble startet av brødrene Annibale og Agostino Carracci, og deres søskenbarn Ludovico Carracci. Bakgrunnen var at de mente generasjonen før dem var for abstrakt. De innførte blant annet grundige anatomiske studier som en del av dette kunststudiet.
1578 Kirkwood
1578 Kirkwood er en asteroide i det ytre av hovedbeltet. Den ble oppdaget 10. januar 1951 av Indiana Asteroid Program ved Goethe Link Observatory i Brooklyn i Indiana.
Huerteales
Sammen med blant annet korsblomstordenen og kattostordenen tilhører Huerteales malvidene, som er en delgruppe av rosidene. Ordenen ble beskrevet i 2001. Artene ble tidligere regnet til ulike grupper, som spolebuskfamilien, Flacourtiaceae og blærenøttfamilien. Etter at genetiske studier ble tatt i bruk, oppdaget man at de hører sammen i en gruppe.
Actias maenas
Utseende
En stor spinner med forholdsvis liten kropp og lange, smale vinger, Bakvingene er trukket ut til lange stjerter. Hannen er mønstret i gult og rosa, mens hunnen er omtrent ensfarget gul. Den fremste delen av brystet og forvingens fremkant er mørkrosa. På forvingene er det en stor, halvmåneformet øyeflekk som henger sammen med den mørke forkanten, mens bakvingene har en mindre, rund og rosa flekk. Bakvingenes bakhjørner er trukket ut til stjerter som er lengre enn resten av insektet, lengst hos hannen. Disse er litt vridde og klubbeformede og «klubben» er innskåret på midten.
Levevis
Larven lever på busker og trær i gaukesyrefamilien (Oxalidaceae), tebuskfamilien (Theaceae), og familiene Staphylaceae og Burseraceae. I fangenskap kan den ales opp på blader av eukalyptus og magnolia.
Kontraktpolitikk
Kontraktpolitikker en politisk strategi der politikere i valgkampen inngår en kontrakt med velgerne. Nøkkelen ligger i kontraktens innhold og utforming; den skal være forståelig for alle og ikke innholde stort mer enn fem vesentlige punkter med tydelige budskap. De forteller gjerne om problemer som krever store endringer, men som politikerne vet hvordan og ønsker å gjøre opp med. Velgerne skal på den måten vite hva de har i vente, ved å gi politikeren et kontraktmandat.
Årsaker
Strategien kan være et resultat av velgernes krav om forutsigbarhet og trygghet i den moderne velferdsstaten. Vår tids synkende valgdeltakelse er et uttrykk for avmakt og mistillit, og kontraktpolitikken prøver å rette opp dette misforholdet ved å gjøre store valgløfter bindende. Politikerne kan på nytt oppnå tillit ved å sende et signal om at de ikke ønsker å love mer enn de faktisk kan holde. Samtidig ser vi hvordan ideologier ikke lenger spiller noen stor rolle i partipolitikken. Kontraktpolitikken kan derfor være ideologiens motsetning og avløser.
Kontraktpolitikkens forsvarere mener den skaper stabilitet i statsadministrasjonen, og at den representerer en positiv utvikling i forholdet mellom folket og de folkevalgte. Kritikere mener derimot at kontraktpolitikk setter store samfunnsutfordringer til side og gjør de folkevalgte maktesløse fordi politikken i utgangspunktet er fastlåst. De ser den ikke som en nyvinning, men som en strategi med klare føydalistiske trekk.
Historikk
Den britiske sosiologen Anthony Giddens har snakket om "den tredje vei", og hvordan de sosialdemokratiske partiene i Europa tilpasset seg modernitetsutviklingen på 1990-tallet – kontrakpolitikken er et ledd i denne utviklingen. Den ble et fenomen særlig i Storbritannia under nydannelsen av det i utgangspunktet sosialdemokratiske New Labour og Tony Blair som markerte en klar høyredreining i politikken.
I Norden peker Danmark seg ut som et land der kontraktpolitikk har spilt en vesentlig rolle. Ved Folketingsvalget i 2005 kunne den sittende, borgerlige regjeringen under Anders Fogh Rasmussen vise til at den hadde holdt sine løfter fra forrige valg til på punkt og prikke, og at den derfor burde få fornyet mandat. Opposisjonen, særlig Socialdemokratiet, fikk på denne måten et troverdighetsproblem og tapte valget. Det er en indikasjon på at hvis det lykkes politikerne å skape gehør for forslagene og de viser seg villige til å gjennomføre dem, kan kontrakpolitikken være effektiv retorikk for gjenvelgelse og fornyelse. Men mange mener allikevel at dette bryter den skandinaviske tradisjonen med et slags konsensusdemokrati, bygget på politiske kompromisser.
Pioneers
Bandet ga kun ut musikkalbumet In State of Rock (Mercury Records, 1984).
Basiliskos
Basiliskos (gresk: Βασιλίσκος, Basiliskos; latin: Flavius Basiliscus, død 476/477) var østromersk (bysantinsk) keiser fra 475 til 476. Han var et medlem av Det leoninske dynasti (Huset Leo) og kom til makten da keiser Zenon hadde blitt tvunget ut av Konstantinopel ved et opprør.
Bakgrunn
Basiliskos var bror av keiserinne Aelia Verina, hustru av keiser Leo I (457–474). Han forhold til keiseren gjorde det mulig for ham å skaffe seg en militær karriere som, etter mindre innledende suksess, ble avsluttet i 468 da han ledet den katastrofale bysantinske invasjonen av vandalenes land i Nord-Afrika, en av de største militære operasjoner i senantikken.
Patto per l’Italia
Patto per l'Italia var en italiensk sentrumsorientert valgallianse, lansert av Mario Segni og Mino Martinazzoli i 1994.
Miskito (språk)
Miskito er et misumalpaspråk som tales av folkegruppa miskitoer nord i Nicaragua, spesielt i regionen Región Autónoma del Atlántico Norte, og øst i Honduras. Miskito fungerer som handelsspråk i det karibiske kystområdet, og snakkes også av ikke-miskitoer.
Patto per l’Italia
Alliansen besto av Partito Popolare Italiano (PPI) og Patto Segni og havnet på tredjeplass, etter høyrealliansen Polo delle Libertà/Polo del Buon Governo og venstrealliansen Alleanza dei Progressisti. Opprinnelig planla også Lega Nord å slutte seg til Patto per l'Italia, men Umberto Bossi bestemte seg til slutt for å slutte seg
Basiliskos
Keiser
Kampen mellom Basiliskos og Zenon hindret antagelig at Østromerriket kunne hindre at Vestromerriket brøt sammen, noe som skjedde tidlig i september 476. Da herulenes høvding, Odovakar, avsatte den vestlige keiseren Romulus Augustus, og deretter sendte de keiserlige regala til Konstantinopel, hadde keiser Zenon akkurat fått makten og tronen tilbake, og han kunne bare utpeke Odovakar til dux av Italia. Således ble Vestromerriket avsluttet.
Patto per l’Italia
Etter valget ble alliansen oppløst. PPI ble splittet mellom de som ønsket å slutte seg til Berlusconis høyreallianse (Rocco Buttigliones Cristiani Democratici Uniti og de som ville slutte seg venstrealliansen, ledet av Partito Democratico della Sinistra. Både Patto Segni og PPI stilte som del av sentrum-venstre-koalisjonen Oliventreet – sammen for Italia ved parlamentsvalget den 21. april 1996, Patto Segni som en del av en fellesliste med Rinnovamento Italiano og Socialisti Italiani.
Rosshavet
Rosshavet er ei stor bukt fra Sørishavet inn i det antarktiske kontinentet, mellom Victoria Land og Marie Byrd Land (150°V – 170°Ø). Bukta har fått navn etter James Clark Ross, som oppdaga området i 1841. Den innerste delen av bukta, ut til 73°S, er dekket med en isbrem (Rossbarrieren).
Fairuz
Fairuz (فيروز, Fairūz, ofte også Fairouz; født 21. november 1935 i Jabal al-Arz i Libanon), født som Nuhad Haddad نهاد حداد [Nuhād Ḥaddād] er en libanesisk sangerinne.
Bakgrunn
Hun er født av et foreldrepar som var kristne, henholdsvis maronittisk mor og syrisk-ortodoks far. Hun opptrådte i sin tid mye i filmer og på teater. Hun kalles «den libanesiske nasjons mor». Hun flyttet i 1935 med sin familie til Beirut og vokste opp i gaten Zuqaq el Blatt. Hennes sangtalent ble oppdaget på skolen da hun var om lag ti år gammel.
Karriere
Hennes første store fremtreden kom i 1957, og hun ble raskt meget berømt. På 1960-tallet ble det skrevet hundrevis av sanger for henne, mange til bruk i operetter og mange i tre kinofilmer.
I 1969 ble Fairuzs sanger i en tid forbudt fremført i libanesiske radiostasjoner, fordi hun hadde nektet å synge på en privat konsert til ære for den algeriske president Houari Boumedienne. Dette tjente bare til å øke hennes popularitet. Fairuz gjorde det klart hun var villig til å synge for publikum i alle land og områder, men aldri for enkeltpersoner.
Da hun giftet seg med Assy Rahbani, konverterte hun til den gresk-ortodokse (melkittiske) kirke. Hun er mor til Rima Rahbani.
Fairuz synger gjerne for å beskrive sitt lands skjønnhet, fred og frihet. Dette er særlig fremme i hennes sang «Tetloj El Dini», der hun synger «Taljak El Mahabbi ou Shamsak El Herreye» (Kjærligheten er i Libanons snø, og friheten i Libanons sol). Hvert år til Langfredag har hun gjort det til en tradisjon å synge etter gresk-ortodoks eller maronittisk liturgisk tradisjon i forskjellige kirker rundt om i landet, og særlig i forlatte kirker (gamle som trenger renovasjon).
Hun har også vært med på musicals og operetter.
Seinesodden naturreservat
Seinesodden naturreservat ligger i Bodø kommune i Nordland. Naturreservatet ligger ved Seines på Straumøya. Området har et areal på 580 dekar, hvorav 190 dekar landareal. Området er vernet for å bevare et rikt våtmarksområde med naturlig tilhørende vegetasjon og dyreliv, særlig av hensyn til områdets rike fugleliv og den sårbare strandengvegetasjonen.
In State of Rock
In State of Rock er et musikkalbum utgitt med Pioneers i 1984. Dette var bandets første og siste plateutgivelse.
1579 Herrick
1579 Herrick er en asteroide i det ytre av hovedbeltet. Den ble oppdaget 30. september 1948 av Sylvain Julien Victor Arend ved Observatoire Royal de Belgique i Uccle.
Southern Comfort (drikk)
Southern Comfort er en alkoholholdig drikke klassifisert som whisky eller whiskylikør avhengig av hvilken variant av drikken det er snakk om. I Norge selges bare Southern Comfort 70 US proof med 35 % alkoholinnhold. I blant annet USA, Canada og Storbritannia finnes Southern Comfort i ytterligere tre varianter: 100 US proof med 50 % alkoholinnhold, 80 US proof med 40 % alkoholinnhold og 42 US proof med 21 % alkoholinnhold. I tillegg finnes det en variant med 80 US proof med 40 % alkoholinnhold som er en blanding av Southern Comfort og Bourbon. Foruten USA, produseres også brennevinet i Irland.
Historie
Southern Comfort ble første gang produsert av den irske bartenderen Martin Wilkes Heron (1850 – 1920). Det antas at den ble produsert og solgt hos kjøpmann så tidlig som 1874, i New Orleans i den amerikanske delstaten Louisiana. Men dette er ikke bekreftet til dags dato. Heron flyttet så til Memphis, Tennessee der han i 1889 tok patent på produktet sitt og solgte det under slagordet "None Genuine But Mine". I 1904 vant han en gullmedalje for produktet under Louisiana Purchase Exposition, også kalt the Saint Louis World's Fair. I en episode av det kanadiske tv-programmet The Thirsty Traveler som het A River Of Whiskey presenterer historikeren Chris Morris den originale oppskriften for Herons Southern Comfort. ”Heron tok den beste bourbonen han kunne finne, deretter la han til noen vaniljestenger, en kvart sitron, en halv kanelstang, fire kryddernelliker, noen kirsebær, og en appelsinbåt eller to. Han lot det så trekke i noen dager før han la til noe søtningsmiddel, som regel honning”.
Plantasjen som har vært på flaskeetiketten siden 1930 er Woodland Plantation, en sørstatsplantasje fra før den amerikanske borgerkrigen i West Pointe a la Hache, en liten by i Plaquemines Parish, Louisiana.
I cocktailer
En av de aller tidligste kjente cocktailer er «Scarlett O'Hara», som ble skapt som hyllest til filmen Tatt av vinden fra 1939.
Drinken består av Southern Comfort, tranebær og fersk limefrukt.
Kirsti Bergstø
Kirsti Bergstø (født 1981) er en norsk politiker som i mars 2023 ble valgt som leder av Sosialistisk Venstreparti. Hun er stortingsrepresentant for Akershus og medlem av Stortingets arbeids- og sosialkomité.
Dipentodontaceae
Se teksten
Kirsti Bergstø
Liv og virke
Hun var leder i Sosialistisk Ungdom (SU) fra 2006 til 2008 og medlem av sentralstyret i Nei til EU fra 2008 til 2010.
Pettit National Ice Center
Pettit National Ice Center er en skøytehall i Milwaukee i USA. Den åpnet 31. desember 1992 og har to isbaner med internasjonale mål samt en oval 400 meters bane for hurtigløp på skøyter. Pettit erstattet, og ble konstruert på området til, Wisconsin Olympic Ice Rink. Den var et utendørsanlegg som var i bruk mellom 1967 og 1991.
Kirsti Bergstø
Liv og virke
Hun var stortingsrepresentant for Finnmark i perioden 2013–2017 og satt i Stortingets arbeids- og sosialkomité. Hun ble i mars 2017 valgt til nestleder i SV, men ikke gjenvalgt som stortingsrepresentant ved valget samme år.
Dipentodontaceae
Dipentodontaceae er en mulig plantefamilie i den mulige ordenen Huerteales, eller eventuelt kan den klassifiseres som en basal gruppe direkte i rose-underkladen Eurosidae II – også kalt malvidene. Den eneste arten i familien er Dipentodon sinicus, et lite tre eller busk som vokser i India, Burma og Kina. Bladene er enkle med tannet kant, og alternerer på bladstilkene. Blomstene sitter i store klaser på inntil 35 blomster.
Kirsti Bergstø
Liv og virke
I 2019 ble hun innvalgt i Troms og Finnmark fylkesting, der hun ble leder for SVs fylkestingsgruppe.
Pettit National Ice Center
De første som brukte banen var OL–vinnerne Bonnie Blair og Dan Jansen.
Kirsti Bergstø
Liv og virke
I mars 2023 ble Bergstø valgt som leder av Sosialistisk Venstreparti.
Giro d’Italia 2009
Giro d'Italia 2009 var den 92. utgaven av Giro d'Italia. Det var også en jubileumsutgave, i og med at det markerte 100 års-jubileet for rittet. I anledning av jubileet var alle de åtte byene som var med i den første utgaven med. Rittet startet i Venezia 9. mai, og ble avsluttet i Roma 31. mai. 6. etappe endte i Østerrike, og 7. etappen gikk fra Østerrike, via Sveits og tilbake til Italia.
Rittet startet med en lagtempo, og det var to individuelle tempoetapper, den lengste på hele 61,7 km.
Russeren Denis Mensjov vant rittet sammenlagt, 41 sekunder foran Danilo Di Luca.
Deltakere
22 lag var invitert, 15 av de 18 ProTour-lagene og syv profesjonelle kontinentallag.
Blant de største forhåndsfavorittene var Levi Leipheimer og Ivan Basso. I tillegg ble blant andre Carlos Sastre, Damiano Cunego, Danilo di Luca, Denis Mensjov, Gilberto Simoni og Lance Armstrong nevnt blant favorittene.
1580 Betulia
1580 Betulia er en Amor-asteroide. Den ble oppdaget 22. mai 1950 av Ernest Leonard Johnson ved Union Observatory i Johannesburg.
Sammen for livet
Sammen for livet er et musikkalbum utgitt til inntekt for sultrammede i Afrika med Forente artister i 1985. Albumet lå ni uker på VG-lista og fikk førsteplass som beste plassering.
Sporliste
Side 1:
Side 2:
Gerrardina
Gerrardina er ei slekt med busker og små trær. Den har ingen nære slektninger og plasseres i en egen familie, Gerrardinaceae.
Artene har som regel opprett vekst, men kan også være klatrende. Bladene sitter spredt og er enkle, fjærnervede og sagtannede. Blomsterstanden er en kvast med noen få blomster som sitter i bladhjørnene. Blomstene er tvekjønnede, femtallige og undersittende med én griffel. Frukten er et tørt eller kjøttfullt bær med 1–4 frø.
Slekta har to arter og er utbredt i østlige og sørlige Afrika. Den ble tidligere regnet til familien Flacourtiaceae, men er nå plassert i egen familie i ordenen Huerteales.
MF «Fusa» (1949)
MF «Fusa» ble satt inn på strekningen Mundheim-Løfallstrand den 8. juni 1956, etter MK «Kinsarvik».
Mjella
Mjella er en elv og et vassdrag i Sauland i Hjartdal kommune i Telemark. Den er en del av Skiensvassdraget og har utspring fra Homtjønn og renner gjennom Slåkådalen, før den munner ut i elva Hjartdøla øst for Sauland Sentrum.
Elva har blitt vernet mot kraftutbygging gjennom Verneplan III for vassdrag.
Garder kirke
Garder kirke er en langkirke fra 1881 i Vestby kommune, Viken fylke. Den ligger i Garder sogn i Søndre Follo prosti.
Aleksej Konstantinovitsj Tolstoj
Aleksej Konstantinovitsj Tolstoj (russisk: Алексей Константинович Толстой; født i St. Petersburg, død ) var en russisk forfatter.
Høydepunktet i hans forfatterskap er en trilogi av historiske drama. Han skrev også dikt, inspirert av tysk romantikk, og oversatte Goethe og Heine til russisk. Han var fetter av Leo Tolstoj.
Biografi
Han deltok i 1836 i den russiske observatørgruppen ved den tyske riksdagen i Frankfurt am Main. Han tjenestegjorde i det keiserlige kanselli og inngikk ved Krimkrigens utbrudd som frivillig i et tiraljørregiment, som imidlertid ikke kom i strid. Han ble utnevnt til keiserens adjutant, men tok snart avskjed og levde deretter som privatmann med tittelen hoffjegermester på sitt gods.
Tolstoj var gift med Sofija Bachmeteva.
Forfatterkarriere
Noen prosafortellinger av Tolstoj ble publisert allerede i 1841 under pseudonymer Krasnogorskij, men de arbeider som han selv gav plass i sine samlede verker er alle fra tiden 1855-75. Hans første større arbete var Knjaz Serebrjanyj (1861, mange opplag; oversatt til en mengde språk), en historisk roman fra Ivan den grusommes tid. Hans andre store verk var den dramatiske trilogien Smert Ivana groznago – Tsar Fjodor - Tsar Boris (1866-70). Selv betraktet han «Tsar Fjodor» som sitt beste arbeide.
Tolstoj skrev også et par andre dramaer: Don Juan, hvor han forvandlet hovedpersonen til en Faustfigur, og Namjestnik (Stattholderen), en episode fra Novgorods historie.
Et titalls av hans episk-lyriske dikter berører på et eller annet vis Skandinavias eldste historie (deriblant Borivoj, Håkon den blinde, Tugarin, Knut, Harald Hårdråde, Rugevit og Tre slag).
Han var også virksom som oversetter. Utdrag fra hans episke dikt om Johannes av Damaskus er utgitt på norsk i antologien Østkirken, 2002.
Den 75. Oscar-utdelingen
'''Den 75. Oscar-utdelingen''' fant sted søndag 23. mars 2003 for å hedre de beste prestasjonene innen film fra 2002. Seremonien ble holdt i Kodak Theatre i Hollywood. Oscar, eller Academy Awards, blir delt ut av Academy of Motion Picture Arts and Sciences. Komiker og skuespiller Steve Martin var programleder for andre gang.
Vinnere og nominerte
Oscar vinnere er makert med uthevet skrift.
Æresoscar
Peter O'Toole – «Whose remarkable talents have provided cinema history with some of its most memorable characters.»
Rød kjempe
Rød kjempe er et stadium en hovedseriestjerne inntar når forbrenningen går over fra hydrogenfusjon til heliumfusjon i stjernens kjerne, og er et stadium på veien til å bli en hvit dverg eller en rød superkjempe.
Alle stjerner bortsett fra de minste i klassen under 10 M☉ (solmasser) vil da tilbringe en senere del på den asymptotiske kjempegrenen.
Middels tunge stjerner (0,4 - 9 M☉)
I middels tunge stjerner som solen skjer forbrenningen ved at hydrogen fusjonerer til helium i en proton-proton-reaksjon. Gravitasjonen får stjernen til å dra seg sammen og gjør at trykket og temperaturen i kjernen øker så mye at protoner smelter sammen til helium. Stjernen lyser så med nesten konstant styrke i mange milliarder år. I løpet av denne perioden akkumuleres det tyngre heliumet, restproduktet fra hydrogenfusjonen, i stjernens sentrum. Temperaturen i stjernens kjerne øker ettersom mengden av helium i kjernen øker. Når temperaturen overstiger 17,000,000 K vil den noe raskere CNO-syklusen bli dominerende og øke hastigheten på forbrenningen.
Når 10 % av hydrogenet i stjernen har fusjonert til helium blir gravitasjonen sterkere enn energiutstrålingen. I stjerner mindre enn 2,4 M☉ (solmasser) kollapser kjernen til den har inntatt en degenerert tilstand. Når temperaturen i kjernen har økt til 100,000,000 K fusjonerer heliumatomene til karbon, og i tunge stjerner også til oksygen og neon i trippel-alfaprosessen. Heliumfusjonen starter samtidig i hele den degenererte kjernen og gir i noen sekunder opphav til et enormt energiutbrudd som kalles heliumflash. Stjernens energiproduksjon øker med en faktor på 1,000 og endrer nå form. Den økte energiproduksjonen får de ytre delene til å ekspandere til stjernen har økt 200 ganger i størrelse og danner en rød kjempe.
I stjernens indre foregår det nå en sjiktet forbrenning. I den ytre delen av kjernen foregår det en fusjon fra hydrogen til helium. Restproduktet helium synker til et sjikt under hydrogensjiktet hvor det fusjonerer til karbon, oksygen og neon som akkumuleres i stjernens sentrum. Til tross for at energiproduksjonen øker vil stjernens overflatetemperatur avta på grunn av den økte størrelsen. Stjernen forflytter seg til høyre i HR-diagrammet til spektralklasse K og M. Den røde kjempen vil miste størstedelen av hydrogenatmosfæren, ca. 40 % av massen, i kraftige masseutbrudd. Når kjempen til slutt har forbrent alt helium blåser den bort den siste delen av hydrogenatmosfæren og slokner. Tilbake etter den røde kjempen blir en ekspanderende gassky, en planetarisk tåke, med en hvit dverg på størrelse med en planet i sentrum. Dvergstjernen avkjøles sakte siden den ikke har noen energiproduksjon og blir til slutt en sort dverg.
Tunge stjerner (> 9 M☉)
Tunge stjerner gjennomgår samme utviklingsstadier som middels tunge stjerner, men de forbrenner drivstoffet betydelig raskere. I en stjerne på 15 M☉ varer hydrogenforsyningen i 11 millioner år. Deretter begynner stjernen å forbrenne helium og blåser seg opp til en rød kjempe. Etter ytterligere to millioner år går stjernen over til å forbrenne karbonkjernen. Energiproduksjonen øker og den røde kjempen blåser seg opp til en rød superkjempe. Etter 2,000 år har den røde superkjempen brukt opp alt drivstoffet i kjernen. Den kollapser og eksploderer i en supernovaeksplosjon og lyser en periode med samme lysstyrke som en hel galakse. Etter eksplosjonen blir en planetarisk tåke med en nøytronstjerne med en diameter på ca. 10 km værende igjen i sentrum. Nøytronstjernen vil sakte avkjøles etter som den ikke har noen energiproduksjon.
Solens skjebne
Solen har lyst i ca. 5 milliarder år og vil lyse i ca. like mange år til. Solens energiproduksjon vil stadig øke og om ca. 1 milliard år vil den økende varmeutstrålingen få jordens hav til å koke bort. Jorden vil få et klima som ligner på Venus. Om ca. 5 milliarder år, når solen er ca. 10 milliarder år gammel, vil den begynne å forbrenne helium. Solen vil svelle opp til en rød kjempe – 250 ganger solens nåværende størrelse. De indre planetene Merkur og Venus vil slukes. De kraftige masseutbruddene vil slute bort jordens atmosfære, og den kraftige varmen vil få bergarter til å smelte. Solens tap av masse gjør at tiltrekningskraften avtar, og planetene som finnes igjen vil dermed få større omløpsbaner. Jordens bane vil også økes, men den «tidevannsbølgen» som jorden danner på den nærliggende soloverflaten vil bremse jordens bane, og også den vil slukes.
Røde kjemper på himmelhvelvingen
Det finnes en rekke røde kjemper på himmelhvelvingen som er synlige for det blotte øye, til tross for at stjernen er rød kjempe bare noen prosent av sitt liv. Den høye lysstyrken gjør at røde kjemper er en av nattehimmelens vanligste stjerner for de som betrakter nattehimmelen uten instrumenter.
Røde kjemper som er synlige på stjernehimmelen:
Slovakia
Slovakia (slovakisk: Slovensko), offisielt Den slovakiske republikk (slovakisk: Slovenská republika), er en innlandsstat i Sentral-Europa. Landet har omtrent 5,4 millioner innbyggere og dekker et areal på 49,035 km². Hovedstaden er Bratislava.
Innbyggerne i landet er for det meste slovaker som taler det slaviske språket slovakisk, men det finnes en ungarsk minoritet sør i landet langs grensen til Ungarn. Slovakisk er offisielt språk.
Slovakia er relativt ung som selvstendig stat. Landet ble uavhengig i 1993 da Tsjekkoslovakia ble oppløst. Opp igjennom historien har området stort sett vært underlagt mektigere naboriker, slik som Stormähren, Kongedømmet Ungarn og Østerrike-Ungarn.
Siden uavhengigheten har Slovakia vært et stabilt demokrati med stor økonomisk vekst. Landet sluttet seg til Den europeiske union og NATO i 2004 og har tatt i bruk euro som sin valuta. Slovakia er en del av Schengenområdet.
Naturgeografi
Slovakia er en innlandsstat i Sentral-Europa. Arealet er på 49,035 km². I nord grenser landet til Polen, i øst til Ukraina, i sør til Ungarn, i vest til Østerrike og i nordvest til Tsjekkia.
Landet ligger mellom 47° og 50° nordlig bredde og 16° og 23° østlig lengde. Avstanden fra ytterpunktene i øst og vest er rundt 416 km, fra nord til sør 208 km.
Landskapet domineres av Vest-Karpatene med skogkledde fjell, åser og daler over mye av landet, særlig i nord og nordvest. Her finnes Lillekarpatene, De hvite Karpatene og Tatra. Fjellene er høyest i nord, der Gerlachovský štít i Høye Tatra er landets høyeste punkt med 2655 moh. Midt i landet ligger Lave Tatra, mens Malá Fatra (Lille Fatra) og Veľká Fatra (Store Fatra) preger landskapet i sentrale og vestlige deler av landet. De slovakiske malmfjellene øst i landet vitner om mineralforekomster. Her finnes også den 800 km² store Slovenský kras som er Europas største karstformasjon. Formasjonen er utgravd med kløfter, huler og grotter. Her finnes isgrotten Dobšinská, som har et 20 meter tykt isgulv.
Høyden på fjellene avtar jo lenger sør man kommer. Ved Donau i sørvest strekker Den pannoniske slette seg med fruktbart slettelandskap inn i Slovakia. Også ved og Tisza sørøst i landet er det fruktbart slettelandskap. 40 % av landet er dekket av skog, 11 % er grasland og 29 % av arealet er dyrkbar jord.
I fjellområdene er furu og gran de vanligste treslagene, mens lavlandet har eik, bjørk og lind. I skogene finnes rødrev, hare, hjort, bjørn, gaupe, ekorn, villkatt og bisam. Villsvin og ulv lever i fjellområdene.
96 % av arealet ligger i Donau-bassenget, de øvrige 4 % i Wisła-bassenget. Donau og sideelva Ipeľ utgjør grensen til Ungarn. Váh, Hron, Nitra, Ondava, Laborec og Hornád er andre viktige elver.
Klima
Slovakia har kontinentalt klima. Det innebærer varme somre med høy luftfuktighet og kalde og tørre vintre. Årsnedbøren er på 800 mm.
Befolkning
Ved folketellingen i 2011 hadde Slovakia en folkemengde på 5,397,036.
Språk
Grunnloven gjør slovakisk til offisielt språk. I områder sør i landet, langs grensen til Ungarn, benyttes også ungarsk.
Folkegrupper
Majoriteten av Slovakias befolkning er slovaker (80,7 %), mens en litt lavere andel (78,6 %) oppgir å ha slovakisk som morsmål. Ungarerne er den største minoriteten. 9,4 % har ungarsk som morsmål (2011). Romene er den nest største minoriteten med 2 % av befolkningen ved folketellingen i 2011. Andre nasjonale minoriteter er tsjekkere (0,6 %), rutenere (0,6 %), moravere (0,1 %), tyskere (0,1 %), ukrainere (0,1 %) og polakker (0,1 %) (folketelling, 2011).
Religion
Grunnloven erklærer at staten ikke er knyttet til noen ideologi eller religion (§ 1). Den garanterer tros- og religionsfrihet (§ 24, § 13).
Befolkningen er for det meste kristne. 62 % tilhører Den katolske kirke (folketellingen i 2011) og 3,8 % tilhører Den slovakiske gresk-katolske kirke. 5,9 % er protestanter tilhørende Den evangeliske kirke av den augsburgske bekjennelse i Slovakia (Evanjelická cirkev augsburského vyznania na Slovensku, ECAV), mens 1,8 % tilhører Den reformerte kirke i Slovakia (Reformovaná kresťanská cirkev na Slovensku). De jødiske samfunnene utgjorde i 2011 0,1 % av befolkningen. Ved folketellingen i 2011 oppga 13,4 % at de ikke hadde noen religiøs tilhørighet.
Historie
Det nåværende Slovakia var en del av kongeriket Ungarn, og av det forente keiserlige og kongelige monarkiet Østerrike-Ungarn frem til 1918, da det ble en del av den nye staten Tsjekkoslovakia. Slovakia ble opprettet som egen stat første gang i 1939 som følge av Münchenavtalen, og landet var alliert med Tyskland under krigen og var en satellittstat av Nazi-Tyskland som eksisterte fra 14. mars 1939 til 4. april 1945. Republikken Slovakia dekket mesteparten av landområdet som er kontrollert av dagens Slovakia, bortsett fra noen områder sør og øst i landet som da var en del av Kongedømmet Ungarn. Republikken grenset til Tyskland, Riksprotektoratet Böhmen-Mähren, Polen (senere Generalguvernementet) og Ungarn.
I 1945 ble landet igjen en del av det gjenopprettede Tsjekkoslovakia, som var kommunistisk styrt og under sterk innflytelse fra Sovjetunionen frem til 1989. Etter Sovjetunionens fall ble staten Slovakia gjenopprettet 1. januar 1993. Slovakia ble medlem av den europeiske union i mai 2004.
Politikk og administrasjon
Slovakia er en demokratisk republikk med et parlamentarisk flerpartisystem. Mesteparten av den utøvende makten ligger hos lederen av regjeringen, statsministeren, vanligvis lederen for det største partiet i nasjonalforsamlingen. Statsministeren utpekes av presidenten, men trenger parlamentarisk flertall. Resten av regjeringen utnevnes av presidenten på anbefaling ifra statsministeren.
President
Presidenten velges i direkte valg for en periode på fem år. Det kreves absolutt flertall for å bli valgt og om nødvendig avholdes to valgomganger. For å stille som kandidat i presidentvalg kreves det nominasjon støttet av minst 15 medlemmer av Nasjonalrådet eller minst 15000 underskrifter fra stemmeberettigete. En president kan sitte i maksimalt to perioder.
Lovgivende forsamling
Den lovgivende makten ligger hos Nasjonalrådet for Den slovakiske republikken (Národná Rada Slovenskej Republiky). Nasjonalrådet har ett kammer med 150 representanter.
Nasjonalrådet velges for en periode på fire år. Valgordningen forholdstallsvalg basert på partilister. Sperregrensen er 5 %. Hele landet er én valgkrets.
Partisystem
Slovakia har flerpartisystem. Det sosialdemokratiske partiet Smer – sociálna demokracia dominerte ved valget i 2014. Andre partier er de kristendemokratiske Krest'ansko-demokraticke hnutie (KDH) og Slovenská Demokratická a Kresťanská Únia - Demokratická strana, det konservative Obycajní Ludia a nezávislé osobnosti, det liberale Sloboda a Solidarita og det nasjonalistiske Slovenská národná strana. Most–Híd er et interetnisk parti som søker samarbeid mellom folkegruppene i landet.
Dømmende makt
Den dømmende makten er hos høyesterett (Ústavný súd), de 13 medlemmene blir valgt av presidenten etter å ha blitt nominert av Nasjonalrådet.
Utenrikspolitikk
Slovakia har vært medlem av EU siden 1. mai 2004 og NATO siden 29. mars samme år. Landet er også medlem av FN, og satt i sikkerhetsrådet i perioden 2006-07.
Administrativ inndeling
Slovakia er delt inn i 8 regioner eller fylker (slovakisk: kraj, flertall kraje). Disse har navn etter regionens hovedsete. Regionene har siden 2002 hatt en viss grad av selvstyre.
Hver av regionene er også delt opp i distrikter (okresy, entall okres). Det er tilsammen 79 distrikter i Slovakia. Distriktene er videre delt inn i kommuner, totalt 2,891. Av disse har 141 bystatus.
Nasjonalsymboler
Nasjonalsangen er «Nad Tatrou sa blýska» («Lyn over Tatra»). Den har tekst av Janko Matúška til melodi fra en folketone.
Økonomi og næringsliv
Slovakia har etter kommunismens fall gjennomført den vanskelige overgangen ifra planøkonomi til en moderne markedsøkonomi. Den store privatiseringsreformen er nesten ferdig, banksektoren er nesten utelukkende på utenlandske hender og utenlandske investeringer har økt.
Slovakia har de siste årene hatt en stor økonomisk vekst. Med en vekst i BNP på 8,9 % i 2006 plasserer Slovakia seg helt i toppen i OECD.
Arbeidsløsheten nådde en topp på 19,8 % i 2001, men har falt betraktelig siden 2003. I mars 2007 var den på 8,9 %. Økonomisk fremgang og eksport av arbeidskraft har bidratt til nedgangen, men den er fortsatt blant de høyere i EU.
Inflasjonen har svingt kraftig på 2000-tallet, og gikk fra 12,0 % i 2000 ned til 3,3 % i 2002. Den gikk deretter noe opp og var på 3,7 % i 2005.
Valuta og sentralbank
Etter at landet ble selvstendig i 1993 ble Slovakias nasjonalbank opprettet som landets sentralbank og koruna innført som pengeenhet. Vekslingskursen var fram til 2. oktober 1998 knyttet til en valutakurv med fluktuasjonsintervall. Etter dette var vekslingskursen flytende. Fra 1. januar 1999 var euroen referansevaluta for korunaen. Slovakia innførte euro den 1. januar 2009.
Største byer
Bratislava er Slovakias hovedstad og største by. Ved utgangen av 2013 hadde Bratislava 417,389 innbyggere. Bratislava ligger sørvest i landet, ikke langt fra grensen til Østerrike og nabolandets hovedstad Wien. Det er 64 km mellom de to hovedstedene.
Nest største by er Košice med 239,797 innbyggere. Košice ligger øst i landet. Andre større byer er Prešov, Žilina, Nitra, Banská Bystrica og Trnava.
Oppføring på UNESCOs lister
Verdensarvsteder
Oppføringer på UNESCOs verdensarvliste (World Heritage List), verdens kultur- og naturarvsteder. Mesterverker i muntlig og immateriell kulturarv
Oppføringer på UNESCOs liste knyttet til aktivt vern av immateriell kultur (Intangible Cultural Heritage). Årstallet angir når det ble listeført hos UNESCO.
Panjabi
Panjabi er språket i Punjab-regionene i India og Pakistan. Det er et indoeuropeisk språk i den indoariske grenen av den indoiranske underfamilien. Panjabi er et tonespråk.
Ordet «panjabi» kommer fra «panj-āb», innført av turkisk-persiske talere, og betyr på persisk «fem vann», nemlig de fem store østlige bielvene til Indus.
I Pakistan er det ikke et offisielt språk og har ingen offisiell status i utdanningen. I formelle sammenhenger, som styre, aviser og utdanning samt skriftlig generelt, pleier pakistanske panjabispråklige å bruke urdu og engelsk, som er nasjonens offisielle talemål. Dette har ført til motstand fra mange panjabispråklige som er den største språklige gruppen i Pakistan (rundt 50 % av den totale befolkningen, eller over 60% dersom vi tar med den nære panjabi-dialekten siraiki som blir snakket i og rundt den historiske byen Multan).
Panjabi er det offisielle språket i den indiske staten Punjab, og blir også snakket i nabo-områder som Haryana og Delhi.
Panjabi blir også snakket som et minoritetsspråk i flere andre land, inkludert Afghanistan, så vel som mange land der punjabier har emigrert i stort antall, f.eks. Storbritannia, USA og spesielt Canada der det er det 6. største språket med 271 220 mennesker som bruker det daglig. I Norge er panjabi morsmålet for de fleste innen den pakistansk-norske befolkningsgruppen.
Panjabi er det hellige språket til sikhene som også de hellige skriftene er skrevet i. Det er vanligvis språket i bhangra-musikken som nylig har blitt svært populært i Sør-Asia og i utlandet.
MF «Ropeid» (1969)
MF «Ropeid», nå «Selbjørn» og tidligere «Fusa», er en bilferge bygget i 1969. Fergen gikk i rutefart for Hardanger Sunnhordlandske Dampskipsselskap (HSD) frem til 1987. Senere gikk skipet som MF «Hjelmeland» for Det Stavangerske Dampskibsselskab og «Sand» for Rogaland Trafikkselskap.
Tapisciaceae
Se teksten
Tapisciaceae er en mulig plantefamilie av 8-15 meter høye trær. De tilhører den mulige ordenen Huerteales, eventuelt kan de klassifiseres direkte som en basal gruppe direkte i rose-underkladen Eurosidae II – også kalt malvidene. De to eneste slektene i familien er Tapiscia og Huertea, og de har i alt 5-6 arter.
Gruppen er usikker, i APG II-systemet plasseres familien direkte under Malvidene. Slekten Tapiscia vokser kun i Kina, mens Huertea kun vokser i Latin-Amerika.
Lady og Landstrykeren II – Fant på eventyr
Lady og Landstrykeren II – Fant på eventyr er en amerikansk animasjonsfilm fra 2001 og produsert av Walt Disney Pictures. Filmen er fortsettelsen på Disneys klassiker Lady og Landstrykeren fra 1955. Med samme varme, herlige strek, massevis av latter og kjære gjensyn. Filmen ble sluppet direkte på DVD i 27. februar 2001. Regissøren Darrell Rooney har tidligere regissert Løvenes konge 2 – Simbas stolthet.
Handlingsreferat
I 1911, bare to dager før USAs nasjonaldag 4. juli, får Lady og Tramp tre høflige og veloppdragne døtre, Annette, Danielle og Collette, og en veldig leken og rampete sønn som heter Scamp. Etter at Scamp roter i huset, binder Jim Dear ham til hundehuset som straff. Lady og Tramp er fortvilet over at sønnen deres ikke klarer å slå seg til ro, eller følge husets regler. Tramp forsøker å resonnere med Scamp, men blir sint på sønnens ønske om å være en villhund.
Senere ser Scamp en gruppe løshunder, kalt Junkyard Dogs, som trakasserer en hundefanger - og Scamp blir fascinert. Han kommer seg løs fra båndet sitt, og løper etter de andre hundene. Han møter et ungt medlem av flokken, Angel, som tar ham med til resten av Junkyard Dogs. I mellomtiden kommer Lady ut for å forsone seg med sønnen, men blir forferdet over å se at han har forsvunnet. Hun varsler Tramp, og menneskene de bor hos, og de begynner å lete etter Scamp.
Lederen av Junkyard Dogs heter Buster, gir Scamp en test som går ut på å stjele fra en stor, voksen bullmastiff, Reggie. Sparky, et annet medlem, forteller en historie om at Tramp kom seg unna noen hundefangere. Buster, som en gang var god venn med Tramp, forklarer sint sannheten: Tramp ble forelsket i Lady, og ble et husdyr. Angel forteller Scamp at hun en gang hadde en familie, og forsøker å overbevise ham om at å ha en kjærlig familie er bedre enn å være en løshund. I mellomtiden leter Scamps foreldre, sammen med Jim Dear, fremdeles etter Scamp. Scamp og Angel ser dem under en romantisk spasertur sammen, og Angel blir forferdet over at Scamp vil velge å bo på gaten fremfor hos familien hans.