cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Sosiale konsekvenser av global oppvarming
Havsystemer
For scenarier for medium og høye utslipp av klimagasser (RCP4.5, 6.0 og 8.5) representerer havnforsuring store farer for marine økosystemer, spesielt polare økosystemer og korallrev. Her forventes det endringer av fysiologi, oppførsel og populasjonsdynamikk for individuelle arter i hele spektret fra enkle planteplankton til dyr (medium til høy konfidens). Bløtdyr med mye kalkskall, pigghuder og koraller er mer følsomme enn krepsdyr (høy konfidens) og fisk (lav konfidens). Her forventes det potensial for skadelig konsekvenser for fiskerier og levebrød for kystbefolkninger. Havforsuring virker sammen med andre globale endringer som oppvarming, reduserte oksygennivåer og lokale forandringer, for eksempel forurensning og eutrofiering (oksygenmangel) (høy konfidens). Samtidig påvirkning fra oppvarming og havforsuring kan føre til interaktive, komplekse og forsterkete konsekvenser for arter og økosystemer.
Matsikkerhet
For viktige kornslag som hvete, ris og mais i tropiske og tempererte regioner forventes det at klimaendringer vil påvirke aggregert produksjon negativt for lokal temperaturøkninger på 2 °C, eller mer i forhold til temperaturen ved slutten av 1900-tallet. Dette gjelder uten at det gjøres tilpasninger. Enkelte områder kan også få nytte av høyere temperaturer (medium konfidens). Forventede effekter varierer for forskjellige avlinger, regioner og scenarier for tilpasning. For cirka 10 % av prognosene for årene 2030–2049 viser avkastningsgevinster på mer enn 10 %, mens cirka 10 % av prognosene viser tap på mer enn 25 %, sammenlignet med slutten av 1900-tallet. Etter år 2050 er risikoen for mer alvorlige påvirkninger på avkastning økende og avhenger av graden av oppvarming. Klimaendringer er forventet å gradvis øke den årlig variabiliteten for avlinger i mange regioner. Disse fremskrevne innvirkningene vil oppstå samtidig med raskt økende kornetterspørsel.
Urbane områder
Om en greier å redusere sannsynligheten for sammenbrudd av serviceinstitusjoner, bedre boliger og bygging av robuste infrastruktursystemer kan en i betydelig grad redusere sårbarhet og eksponering i byområder. Tilpasning i byer har fordeler på grunn av risikostyring innenfor mange aspekter, tilpasning av politikk og intensiver, styrket lokalforvaltning og tilpasning av samfunnets kapasitet til å takle utfordringer, synergier med privat sektor og finansiering og institusjonell utvikling (medium konfidens). Økt deltagelse og påvirkning fra lavinntektsgrupper og sårbare samfunn med lokale myndigheter er også til nytte for tilpasning.
Rurale områder
Det forventes store framtidige konsekvenser for landområder både på kort- og lang sikt. Dette på grunn av påvirkninger av vannforsyning, matsikkerhet og inntekter fra landbruk. Underliggende årsaker er arealbruksendringer for dyrket mark både for matproduksjon og andre produkter over hele verden (høy konfidens). Disse ulempene forventes å påvirke velferden for fattige mennesker på landsbygden, som for eksempel husholdninger drevet av kvinner og personer med begrenset tilgang til land, moderne landbruksprodukter, infrastruktur og utdanning.
Infrastruktur og økonomi
De fleste økonomiske sektorer påvirkes av endring av befolkningstall, aldersstruktur, inntekt, teknologi, relative priser, livsstil, samt regulering og styring. Disse faktorene forventes å være store i forhold til virkningen av klimaendringer (medium belegg, høy overensstemmelse). Klimaendringene forventes å redusere energietterspørsel for oppvarming, men gi økt energibehov for kjøling i boliger og innenfor næringslivet (medium belegg, høy enighet). Klimaendringene forventes å påvirke energikilder og teknologier forskjellig avhengig av type ressurs, sted og teknologi, for eksempel vassdrag, vind og isolasjon, teknologiske prosesser (som kjøling) eller steder som kystområder og lavereliggende områder. Hyppigere eller kraftigere ekstremværhendelser, samt andre farer alene eller i kombinasjon, forventes å øke tapene i ulike regioner og gjør det vanskeligere for forsikringsselskaper å tilby rimelig dekning. Samtidig med dette problemet oppstår vansker med få tak i risikobasert kapital, særlig i utviklingsland.
Klimaendringer kan påvirke påliteligheten for rørledninger og kraftledninger (medium belegg, medium enighet). Klimaendringer kan derfor kreve endringer i standarder for prosjektering og drift av bygninger, rørledninger, kraftoverføringer og distribusjonsnett. Det forventes også at klimaendringene kan påvirke samferdselsinfrastruktur negativt (begrenset belegg, høy enighet). All infrastruktur er sårbare for fryse- og tinesykluser. Asfalterte veier er spesielt utsatt for temperaturekstremer, uasfalterte veier og broer er spesielt utsatte ved ekstreme nedbørsmengder.
Det vil kunne oppstå problemer med produksjonen i varmekraftverk (kullkraftverk, gasskraftverk, kjernekraftverk, osv.) i fremtiden. Dette fordi vann fra elver ofte er nødvendig som kjølevann for denne typen kraftverk. Vassdragene får mindre vannføring i et varmere klima som forventes i Europa og Amerika, spesielt om sommeren, dermed vil kapasiteten kunne bli redusert. Som følge av varme og tørre somre ble en del kraftverk slått av i Europa i årene 2003, 2006 og 2009, og i USA i 2007 og 2008. Dette i henholdt til en artikkel i Nature og i Der Spigel.
Menneskers helse
Frem til midten av det 21. århundre vil de forventede klimaendringene påvirke menneskers helse hovedsakelig ved å forverre helseproblemer som allerede eksisterer (veldig høy konfidens). Gjennom det 21. århundre er klimaendring forventet å føre til en forverring av helsetilstanden i mange regioner og særlig i utviklingsland med lav inntekt (høy konfidens). Eksempler på dette er større sannsynlighet for skader, sykdommer og død på grunn av mer intense varmebølger og branner (veldig høy konfidens), økt sannsynlighet for underernæring som følge av redusert matproduksjon i fattige regioner (høy konfidens), risiko fra tapt arbeidsevne og redusert produktivitet blant sårbare befolkninger og økt risiko forårsaket av mat- og vannbårne sykdommer (veldig høy konfidens), samt andre smittsomme sykdommer (medium konfidens). Virkningen på helsetilstanden vil bli redusert, men ikke eliminert, i befolkninger som drar nytte av rask sosial og økonomisk utvikling, særlig blant de fattigste og minst friske grupper (høy konfidens).
Klimaendringene vil øke kravene til helsetjenester og fasiliteter. For eksempel vil det bli økt behov for folkehelseprogrammer, forebygging av sykdom, mer helsepersonell, forbedret helsestell og forsyninger av medisiner (medium belegg, høy overensstemmelse).
De positive konsekvensene forventes å være beskjedne reduksjoner i dødelighet på grunn av kulde og sykelighet i enkelte områder på grunn av færre tilfeller med kaldt vær (lav konfidens), geografiske endring av matproduksjon (medium konfidens) og redusert mulighet for overføring av noen smittsomme sykdommer. Globalt over det 21. århundre forventes størrelsen og alvorlighetsgraden av negative virkninger å oppveie positive effekter (høy konfidens).
Den mislykkede spionen
'Den mislykkede spionen. Fortellingen om kunstneren, journalisten og landssvikeren Alfred Hagn' er en norsk sakprosabok fra 2010, utgitt på Humanist forlag. Den handler om den norske spionen, kunstmaleren, journalisten og kirkerestauratøren Alfred Hagn (1882–1958) og er skrevet av historikerne Nik Brandal, Eirik Brazier og Ola Teige.
Sosiale konsekvenser av global oppvarming
Menneskers helse
Rundt år 2100 forventes det for scenariet med høye utslipp av klimagasser (RCP8.5) at kombinasjonen av høy temperatur og luftfuktighet i noen områder og for deler av året, vil gjøre det umulig å gjøre normale menneskelige uteaktiviteter. Dette gjelder aktiviteter som å dyrke mat eller arbeid ute (høy konfidens).
Prognoser for fremtiden basert på enkeltstudier (ikke fra klimapanelet) beskriver mer alvorlige utsikter. Et scenario med «business as usual» vil kunne føre til at CO2-nivået i atmosfæren øker fra dagens (2016) rundt 400 ppm til 1000 ppm eller mer. Et nivå på rundt 1000 ppm er så høyt at menneskets kognitive evner reduseres med cirka 20 %, dette ifølge en artikkel i Advanced Science. I et så varmt klima som da forventes vil det også kunne dannes bakkenær ozon i såpass store konsentrasjoner at det utgjør en helserisiko. En annen helserisiko er partikler fra forbrenning av fossilt brensel og skog, som kan forventes å øke mye, spesielt om skoger som Amazonas i økende grad utsettes for skogbrann på grunn av uttørking. Andre uheldige konsekvenser er mulig økt havforsuring med påfølgende alvorlige konsekvenser for marine organismer. Det er jornalisten David Wallace-Wells som rapporterte om dette i magasinet New York i 2017 etter flere intervjuer med klimaforskere.
Bandak–Norsjøkanalen
Bandak–Norsjøkanalen (BNK) eller Bandakkanalen er den nyeste og høyestliggende kanalen som sammen med Norsjø–Skienkanalen utgjør Telemarkskanalen. Kanalen ligger i Vest-vassdraget, en sidegren av Skiensvassdraget og gir en forbindelse fra «Vestvannene» (Bandak, Kviteseidvatnet og Flåvatn) via Eidselva til Norsjø og den allerede eksisterende Norsjø–Skienkanalen. Kanalen ble bygget mellom 1887 og 1892 og har seks sluseanlegg med til sammen 14 slusekamre og ett flomkammer med en total høydeforskjell på 56,7 meter. Den kanaliserte strekningen langs Eidselva er på 17,5 km, mens den totale transportstrekningen mellom Dalen i enden av Bandak i vest og Ulefoss ved Norsjø i øst er på 83,3 km. Fra Dalen til Skien (inkludert Norsjø-Skien-kanalen) er det 105 km.
Den mislykkede spionen
Boken ble innkjøpt av Norsk kulturråd i 2010, av rådets innkjøpsordning for nyere norsk sakprosa og distribuert til biblioteker over hele Norge.
Bandak–Norsjøkanalen
Fra kanalens åpning og flere tiår framover var den hovedtransportåren mellom Vest-Telemark og Grenland. Passasjertrafikken med rutebåt ble lagt ned i 1956, mens godstrafikken holdt på helt til 1980-årene. I 1962 ble det startet sesongbasert turisttrafikk til erstatning for den tidligere passasjertrafikken, og opp gjennom årene har denne trafikken sammen med fritidsbåttrafikk overtatt kanalen helt. Kanalen blir ikke lenger holdt åpen vinterstid.
Sosiale konsekvenser av global oppvarming
Livsgrunnlag og fattigdom
Gjennom det 21. århundre forventes det at klimaendringer vil føre til redusert økonomisk vekst, gjøre fattigdomsreduksjon vanskeligere, gi svekket mattrygghet, forlenger eksisterende fattigdomsfeller og skaper nye, spesielt i byområder og nye områder med hungersnød (medium konfidens). Klimaforandringer forventes å forverre fattigdom i de fleste utviklingsland og skape nye slumområder i land med økende ulikhet, både i industriland og utviklingsland.
Bandak–Norsjøkanalen
I forbindelse med 125-årsjubileet ble kanalen fredet av Riksantikvaren 19.juni 2017. I fredningsvedtaket inngår foruten de seks sluseanleggene med tilhørende slusevokterboliger også bryggeanleggene ved Ulefoss, Strengen, Kviteseid, Spjotsodd, Smeodden, Lårdal, Bandaksli og Dalen.
Sosiale konsekvenser av global oppvarming
Livsgrunnlag og fattigdom
I urbane og rurale områder vil fattige husholdninger som er avhengige av lønnsinntekt og som er netto kjøpere av mat, kunne forventes å bli spesielt berørt. Dette på grunn av prisøkning for mat, spesielt i regioner som har lav matsikkerhet og høy ulikhet (spesielt i Afrika), selv om de som driver egne gårdsbruk kan unngå problemer. Forsikringsprogrammer, sosiale tiltak og risikostyring ved katastrofer kan trygge livsgrunnlaget blant fattige og marginaliserte mennesker langsiktig.
Folkeforflytninger mot nordlige landområder
Motsatt har de asiatiske landene sør for Russland verdens største befolkning som på sikt vil få store utfordringer på grunn av tørke og havnivåstigning. Politisk vil det være utfordrende å ta imot flyktninger fra disse regionene, spesielt fordi fremmedfrykt er utbredt i Russland. Hvordan Russland håndterer migrasjon og sitt eget fallende folketall, vil få store konsekvenser for resten av verden. Russland har alltid ønsket å øke befolkningen i sine enorme østlige regioner, og økende temperaturer og jordbruksutvikling kan gjøre dette etterlengtede målet oppnåelig frem mot 2100. På sikt kan slike muligheter både gi økonomisk vekst og makt i internasjonale forhold. For USA, som vil ha store ulemper på grunn av klimaendringer og sterkt redusert matproduksjon mot 2100, representerer dette en geopolitisk maktforskyvning og potensiell trussel. Marshall Burke, som er ekspert på matsikkerthet, har estimert at USA på sin side kan få et fall i bruttonasjonalprodukt per innbygger, på 36 % frem mot 2100. Dette kun forårsaket av global oppvarming.
Skjeberg (kommune)
Skjeberg (stasjon) er et tettsted i Sarpsborg kommune og var tidligere en egen kommune i Østfold. Formannskapsdistriktet (kommunen) ble opprettet i 1838 på grunnlag av Skjeberg prestegjeld.
Sosiale konsekvenser av global oppvarming
Folkeforflytninger mot nordlige landområder
Også i USA forventes det at sørlige områder av landet vil bli lite gjestmilde, med hyppigere varmebølger og tørke frem mot slutten av 2000-tallet. Her vil hetebølger gi økt dødelighet og matproduksjonen reduseres. Prognoser anslår at 10 % av befolkningen fra Sør-Carolina til Alabama til Texas til Sør-California vil migrere nordover for å bosette seg i nordvestlige og nordøstlige regioner, som Minnesota, Michigan og Vermont.
Skjeberg (kommune)
Fra 1. Januar 1992 ble Skjeberg kommune med et innbyggertall på 14 295 og et areal på 190 km2 slått sammen med Varteig, Tune og Sarpsborg til nye Sarpsborg kommune.
Kommunesenter var Borgenhaugen.
Sosiale konsekvenser av global oppvarming
Menneskelig sikkerhet
Menneskelig sikkerhet kan relatert til klimaendringer defineres som en tilstand der vitale livsforhold er sikret, der en kan leve i frihet og et verdighet. Til dette inngår både universelle og kulturspesifikke forhold, så vel som materielle og ikke-materielle verdier for å kunne ivareta egeninteresser.
Trygghet for mennesker vil bli stadig mer truet etter som klimaet endres (robuste belegg, stor overensstemmelse). Usikkerhet har nesten aldri enkeltårsaker, men er avhengig av samvirke mellom flere. Klimaendringer er en viktig faktor blant trusler mot menneskers sikkerhet gjennom:
Klimaendringene vil kunne skade kulturelle verdier som er viktige for samfunn og individ (medium belegg, stor overensstemmelse). Effekten av klimaendringer på kultur vil variere mellom forskjellige samfunn og over tid, avhengig av kulturell motstandskraft og mekanismene for å opprettholde og overføring av kunnskap. Endring av værforhold og klimatiske forhold truer kulturelle praksiser som er del av menneskers levebrød og uttrykt i fortellinger, verdensbilder, identitet, samhørighet («limet i samfunnet») og stedstilhørighet. For eksempel er det erfaringer med at tap av land og forflytning fra små øyer og kystsamfunn får negative kulturelle effekter.
Klimaendringer gjennom det 21. århundre forventes å gi økt forflytning av mennesker (medium belegg, stor overensstemmelse). Risiko ved forflytninger øker når befolkninger som mangler ressursene for planlagt migrasjon utsettes for ekstreme værhendelser, særlig i utviklingsland. Forbedret mulighet for mobilitet kan redusere sårbarhet for slike befolkninger. Nye migrasjonsmønstre kan være en respons på ekstreme værforhold eller at klimaet blir mer variabelt. På den annen side kan folkeforflytninger også være en effektiv tilpasningsstrategi.
Ofte vil migrasjon på grunn av ekstremevær skje som forflytning over kort avstand og for begrenset tid. Migrasjon til helt nye steder og over lange avstander krever store menneskelige ressurser og penger. Det vil derfor være de mest ressurssterke som kan migrere på en global skala.
Klimaendringer kan indirekte øke risikoen for voldelige konflikter i form av borgerkrig og gruppevold ved forsterkning av drivkrefter for konflikter som fattigdom og økonomisk sjokk (medium konfidens). Det finnes flere beviser for at økt klimavariabilitet leder til konflikter.
Virkningen av klimaendringer på kritisk infrastruktur og mange staters territorielle sikkerhet forventes å påvirke nasjonal sikkerhetspolitikk (medium belegg, middels overensstemmelse). For eksempel oversvømmelse på grunn av økning av havnivået utgjør en risiko for territorial sikkerhet for små øystater og stater med omfattende kystlinjer. Det finnes flere grenseoverskridende virkninger av klimaendringer, for eksempel endret utbredelse av sjøis, påvirkning av vannressurser som deles mellom flere stater og pelagiske fiskebestander. Denne typen endringer har potensial til å øke rivaliseringen blant stater, men robuste nasjonale og mellomstatlige institusjoner kan styrke samarbeidet og forvaltningen av slike ressurser.
Krigsfare på grunn av klimaendringer
Siden 2007 har det vært studier som peker på at klimaendringene er en trussel mot verdensfreden. Etter et forslag fra Storbritannia diskuterte FNs sikkerhetsråd dette temaet i april 2007. Et amerikansk rådgivende panel beskrev klimaendringer som en trussel mot USAs sikkerhet i en egen rapport. Rapporten ser klimaendringer som en «fareforsterker». Blant annet fordi det forventes en betydelig økning av antall miljøflyktninger i verden. I 2014 klassifiserte Pentagon også klimaendringer som en trussel mot nasjonal sikkerhet. Det amerikanske forsvarsdepartementet vurderer militær omdisponering, som for eksempel distribusjon av forsyninger.
Studier peker på at faktorer som øker sannsynligheten for borgerkrig er sosial urolighet og voldsbruk i nær fortid, lav midlere inntekt, lav økonomisk vekst, økonomisk sjokk, svake politiske institusjoner og konflikt i naboland (høy enighet). Mange av denne typen faktorer er følsomme for klimaendringer. Spesielt vil klimaendringer kunne påvirke økonomisk vekst og inntekter i land med lav økonomisk status, spesielt i Afrika der konfliktpotensialet allerede er stort. Men mer forskning og kunnskaper trengs for å si hvordan klimaendringer påvirker faktorer som leder til voldsbruk.
Den amerikanske klimaforskeren Peter B. de Menocal har sett sammenhenger mellom tidligere klimaendringer og kollaps av avanserte sivilisasjoner som Anasazikulturen, Det akkadiske rike, Mayakulturen, Mochekulturen og Tiwanaku. Et annet tilfelle er den lille istiden da klimaet ble betydelig kaldere for hele verden. Det var da mer tilløp til politisk uorden og krig på 1600-tallet i Europa enn i noen annen periode, samt også i Kina og Det ottomanske riket. Studier som er gjort på disse historiske hendelsene viser at klimaendringer kan forverre politiske forhold under visse sosiale forhold der livsnødvendigheter reduseres, det oppstår konflikter om territorier og samfunnene preges av autokratiske styresett med begrenset makt. Imidlertid er årsak og virkning relatert til klimaendringer og sivilisatoriske endringer dårlig kjent. Derfor er det slettes ikke sikkert at tidligere historiske hendelser er overførbare til dagens globaliserte verden. De studiene som foreligger understreker at en skal være varsom med å konkludere med at fremtidige klimaendringer vil føre til storskala politisk kollaps.
Forventede endringer på regionalt nivå
Risikoen ved klimaendringene vil variere over tid og i forskjellige regioner, avhengig av svært mange faktorer. For noen sektorer i noen regioner vil klimaendringer og økning av atmosfærisk CO2 ha positive effekter. Nedenfor er det listet opp noen viktige regionale risikoer som har middels til høy konfidens:
Trogellus
Trogellus er en slekt av biller som hører til familien hjortebiller.
Sosiale konsekvenser av global oppvarming
Begrensning og tilpasning til klimaendringer
Begrensning av klimaendringer er menneskelige inngrep for å redusere kildene til klimagasser eller øke karbonslukene. Den samlede risikoen på grunn av klimaendringer kan dessuten reduseres ved å begrense hastighet og størrelse. Den kan reduseres vesentlig ved et scenario med lave fremtidig utslipp av klimagassutslipp (RCP2.6), sammenlignet med scenario med store utslippsøkninger og høye fremtidige temperaturer (RCP8.5). Dette gjelder spesielt i andre halvdel av det 21. århundre (veldig høy konfidens). Eksempler på redusert risiko gjelder for negativ innvirkning på landbruksproduksjon, vannknapphet, store utfordringer i byer og for infrastruktur på grunn av havnivåstigning, ekstrem varme, tørke og flom.
Trogellus
Utseende
Nokså små og brede hjortebiller. Kroppen er oval sett ovenfra, tett kledt med lyse skjell og ganske matt. Artene kan overflatisk minne om knokkelbiller (Trogidæ), og slekten har fått navn etter dette. Hannens kjever er ikke forstørrede og antennene ganske korte. Antennenes klubbe er tre-leddet og ikke tydelig vifteformet. På farge er de mørke, men kledt med fine skjell som kan danne fargeflekker. Beina er ganske korte.
Sosiale konsekvenser av global oppvarming
Begrensning og tilpasning til klimaendringer
Parisavtalen som ble inngått i slutten av 2015 er en avtale innenfor FNs rammekonvensjon om klimaendring for å begrense fremtidige klimaendringer. Avtalen går blant annet ut på at den globale gjennomsnittlige temperaturen skal begrenses til vel under 2 °C i forhold til førindustrielt nivå, men helst skal økningen ikke bli større enn 1,5 °C. I anledning Pariskonferansen inngikk også landene omfattende planer for klimagassreduksjon på nasjonalt nivå. Disse planene er ikke nok til å oppnå en oppvarming under 2 °C, men Parisavtalen peker uansett ut en vei mot å oppnå dette.
Omlegging av energibruk
En måte å redusere klimagassutslippene på er reduksjon av fossile energikilder i elektrisitetsproduksjon. Dette holdes for å være en viktig kostnadseffektiv strategi for å oppnå lave stabiliseringsnivåer for klimagasser. Det er da snakk om en betydelig økning fra nåværende andel på rundt 30 % til mer enn 80 % innen år 2050, i tillegg til at fossile energikilder for kraftproduksjon er nesten helt faset ut innen år 2100. CO2-fangst og lagringsteknologi kan redusere klimagassutslippene fra fossile kraftverk (medium belegg, medium enighet).
Trogellus
Levevis
Larvene utvikler seg i soppinfisert, død ved.
Utbredelse
Slekten er utbredt i Mellom-Amerika, fra det nordøstlige Mexico i nord til den sørlige Panama i sør.
Sosiale konsekvenser av global oppvarming
Omlegging av energibruk
Atferd, livsstil og kultur har stor betydning for energibruk og tilhørende utslipp. Det er stort potensial for utslippsbegrensninger i enkelte sektorer, særlig når det suppleres med teknologiske og strukturelle endringer (middels belegg, middels konfidens). Utslippene kan reduseres vesentlig gjennom endringer av forbruksmønstre, for eksempel behov for mobilitet og valg av transportmidler, bruk av energi i husholdninger, valg av produkter med lang levetid, kostholdsendring og reduksjon av matavfall.
Med dagens trender vil den globale temperaturøkningen bli på 3 °C innen år 2100, mens en temperaturøkning på 1,5 °C vil passeres mellom 2030 og 2052. Mange vitenskapsfolk mener at selv et mål for global oppvarming på 2 °C vil være umulig å nå, blant annet fordi en del av den teknologien som trengs i flere av klimapanelets scenarier for utslippsreduksjon bare finnes som forsøksinstallasjoner.
En studie publisert via Nature Communications har sett på hvordan hvert enkelt lands samfunnsutvikling og klimapolitikk frem mot år 2030 vil påvirke global oppvarming, dersom alle land fulgte samme politikk. Om alle verdens land fulgte Indias utvikling vil gjennomsnittlig global oppvarmingen bli på 2,6 °C i år 2100, EUs linje vil gi 3,2 °C USAs 4 °C og Kina til over 5,1 °C.
Klimatilpasning
Utsiktene for bærekraftig utvikling er relatert til det verden oppnår med reduksjon av klimaendringer (høy konfidens). Siden reduksjon bremser hastigheten så vel som størrelsen på oppvarmingen, øker også tiden som er tilgjengelig for tilpasning til et bestemt nivå av klimaendringer, potensielt med flere tiår. Sene tiltak for begrensning av klimagassutslipp kan redusere mulighetene for klimatilpasninger i fremtiden.
Klimapanelets rapport om betydning, tilpasning og sårbarhet på grunn av klimaendringer oppgir flere strategier for å håndtere årsakene og/eller konsekvensene for de ulike områdene som, menneskelig utvikling og levekår, katastrofeberedskap, forvaltning av økosystemer, infrastruktur og andre menneskeskapte systemer. Dette gjelder sosiale tiltak som å forbedre tilgang til utdanning, ernæring, helsetilbud, energi, trygge boliger og sosiale tjenester, redusere ulikheten mellom kjønnene og marginalisering, samt fattigdomsbekjempelse. Andre tiltak er blant annet bedre infrastruktur, bedre tilgang til teknologi og katastrofeberedskap.
Noter
<references group="lower-alpha"/>
Warsailors.com
Warsailors.com er et amerikansk nettsted med informasjon om norske krigsseilere under andre verdenskrig. Nettstedet ble opprettet og drives av norsk-amerikanske Åse Siri Lawson og har en svært omfattende dekning av skip og besetninger knyttet til det norske statsrederiet Nortraship.
For sitt arbeide med warsailors.com ble Åse Siri Lawson i 2011 utnevnt til ridder av 1. klasse av Den Kongelige Norske Fortjenstorden «for fortjenstfullt bidrag til forskning om den norske handelsflåten under andre verdenskrig.»
Deizy Nhaquile
Deizy Nhaquile (født 30. juli 2000) er en mosambikisk seiler.
Lars Marius Garshol
Lars Marius Garshol er en norsk forfatter, foredragsholder og blogger som skriver om og forsker på tradisjonsbrygging og øl. Han har tidligere jobbet som IT-ingeniør.
Han er særlig kjent for å skrive om norsk tradisjonsbrygging og for å ha vekket interessen for kveik, en type ølgjær som ble brukt i norsk gårdsbrygging, og har skrevet bok om emnet.
For sitt arbeid fikk han i 2017 utmerkelsen "Årets ølhund" av Bryggeri- og drikkevareforeningen.
Soběslav II av Böhmen
Soběslav II, kalt bøndenes fyrste eller bøndenes konge, av huset Přemyslid, var hertug av Böhmen fra 1173 til 1179. Han var neste eldste sønn av hertug Soběslav I. Uten støtte fra adel eller keiser, støttet han seg på underklassen.
I 1172 ble Fredrik hertug da hans far Vladislav II abdiserte. Keiser Fredrik Barbarossa sammen kalte en riksdag i Hermsdorf i september 1173 der hertug Fredrik ble avsatt og Oldrich, sønn av Soběslav I ble utpekt som hertug i hans sted. Oldrich frasa seg umiddelbart tronen til fordel for sin eldre bror Soběslav, som hadde sittet i fangenskap siden 1161.
Soběslav utstedte et charter for Praha. I 1175 kom han imidlertid snart i strid med hertug Henrik II av Østerrike. Sommeren 1176 invaderte en hær ledet av hertug Konrad Ota av Znojmo områdene nord for Donau. Pave Alexander III bannlyste hertugen på grunn av plyndring av kirker i området. I 1177 grep keiseren inn og anerkjente Fredrik som hertug. Ved inngangen av 1179 var Soběslav fjernet fra makten. Han døde i eksil 29. januar 1180. Han hadde ingen arvinger i sitt ekteskap med Elisabeth, datter av Mieszko III av Polen.
Landsdelsserien 1956–57
Landsdelsserien 1956–57 var det nest øverste nivået i norsk herrefotball denne sesongen. Divisjonen besto av 54 lag fordelt på sju avdelinger.
Opp- og nedrykk
Ett lag fra hver av Østland-distriktene rykket direkte opp til Hovedserien 1957–58, mens ett lag fra Sørland/Vestland og ett lag fra Møre/Trøndelag rykket opp etter kvalik. Ett til tre lag fra hver avdeling rykket ned til.
Opprykk via kvalik: og
Kvalifisering om opprykk Sørland/Vestland
rykket opp
Sean McDermott
Sean McDermott (født 30. mai 1993 i Kristiansand) er en norskfødt irsk fotballspiller som spiller for Kristiansund Ballklubb.
Arsenal
McDermott ble en del av Arsenal's ungdomslag i 2009 etter å ha vært på prøvespill med klubben da han var 15 år i mai 2008.
Vigdis Nymark
Vigdis Nymark (født 1945) er en norsk tidligere hundekjører som representerte Trondheim Trekk- og Brukshundklubb.
Sean McDermott
Sandnes Ulf
Sommeren 2015 signerte han for i hjembyen Kristiansand.
Vigdis Nymark
Hun vant 17 NM-gull i perioden 1966–1985. Hun vant kongepokalen i 1984 og 1986.
Sean McDermott
Kristiansund
Før 2017-sesongen signerte han for nyopprykkede Kristiansund. Han spilte sin første seriekamp 1. april mot Molde, som resulterte i et 0-1 tap på hjemmebane.
Dinamo București
18. januar 2019 skrev han under for den rumenske klubben Dinamo București. 28. februar 2019 forlot han Dinamo București.
Kristiansund
1. mars 2019 skrev han under en treårskonkrakt med Kristiansund.
20. april 2021 skrev han under en ny kontrakt med Kristiansund ut 2023.
Internasjonalt
McDermott har spilt flere kamper for Irlands aldersbestemte landslag.
Harald Tiedemann Hansen
Harald Tiedemann Hansen (født 30. juli 1956) er en norsk tidligere syklist. Han var aktiv fra 1970 til 1980. Hansen var president i Norges Cykleforbund i perioden 2008 til 2018. Han var visepresident i UEC (det europeiske sykleforbundet) fra 2013 til 2017. Hansen ble valgt inn i UCI (Internasjonale sykkelforbundet) i september 2015.
Harald Tiedemann Hansen var daglig leder i Bergen 2017 as, Norges Cycleforbund sitt 100 % eide arrangørselskap for UCI Landevei VM i Bergen 2017. Bergen 2017 as ble slått konkurs februar 2018 med en underdekning på over 30 millioner.
Hansen er medlem av Grenland Sykleklubb (1970–).
Don Cherry
Liv og virke
Don Cherry fikk sitt gjennombrudd mot slutten av 1950-tallet da han og Ornette Coleman spilte frijazz og ga ut albumet The shape of jazz to come i 1959. De to opptrådte sist sammen på Moldejazz i 1987 da Coleman kalte prosjektet Prime Time og Cherry brukte pikkolo-trompet.
Etter å ha flyttet til Sverige i 1967 i protest mot Richard Nixon dro Cherry første gang til Moldejazz i 1968 med New York Total Music, som bestod av Karlhanns Berger på vibrafon, Kent Carter på bass og Jacques Thollot på trommer. Den norske fjernsynsmannen Svein Erik Børja fra NRK, som var der med elektronkameraer, fikk ros av Don Cherry for «sensitivitet og artistisk sans».
Den norske bassisten Arild Andersen deltok i Cherrys delvis svenske Ethernal Rhythm Orchestra på Berlin Jazz Days 9. november 1968. Konsertopptakene ble til platen Eternal Rhythm (MPS, 1969).
Han opptrådte så på Sandvika kino den 9. oktober 1969 i sekstett med Karin Krog på vokal, Sidsel Paasche på munnharpe, Arild Andersen på bass, Terje Rypdal på gitar og Jan Garbarek på saksofon. Ifølge Garbarek var Cherry «…en sort amerikaner som gikk i indianske klær og spilte indisk og tyrkisk musikk. Vi spilte world music lenge før begrepet eksisterte».
Han deltok med en trio på Kongsberg Jazzfestival 1971. Med sitt The Organic Music Theatre gjestet Cherry jubileums-festene til Club 7 den 27. september 1973 og 24. oktober 1978. Imellom de to var han igjen på Kongsberg Jazzfestival i 1975 med Billy Higgins, Frank Low og Arild Andersen på bass. På Moldejazz både i 1979 og 1982 brakte han bandet Old and New Dreams Band med Dewey Redman på tenorsaksofon, Charlie Haden på bass og Ed Blackwell på trommer, mens han og Blackwell på Moldejazz i 1984 spilte med det norske Tamma, som bestod av Finn Sletten, Erik Balke, Per Jørgensen, Jon Balke og Sveinung Hovensjø. På Kongsberg Jazzfestival i 1986 måtte Cherry trekke en tann og Blackwell innlegges for nyreproblemer. Med Bobo Stenson var Cherry på Musikkflekken den 29. november 1991. Han spilte lommetrompet på Vossajazz i 1993, i kvartett med Bob Stewart tuba, Hamid Drake tromme og Carlos Ward saksofon.
Cherry døde av leversvikt. Gjennom sitt ekteskap med svenske Maylen Bergström hadde han de svenskfødte stedøtre Neneh Cherry (1964-) og Titiyo (1967), begge popstjerner, og hans to  sønner er låtskriveren Eagle-Eye Cherry (1971-) og jazzpianist David Ornette Cherry. Det var faren som skrev tittellåten til Eagle-Eye Cherrys skive Desireless, utgitt 1998.
Lett for mæ å si
"Lett for mæ å si" er en låt av det norske rockebandet Kråkesølv, skrevet av Fredrik William Olsen. Den ble gitt ut 15. januar 2020 som fjerde singel fra deres sjette album Force majeure.
Sangen ble skrevet av Olsen i kjølvannet av bortgangen til artistkollega Magnus Bein.
Eikehjul
Eikehjul, kjerrehjul eller redskapshjul er hjul satt sammen av eiker, innfelt mellom et nav og en ring av felg-deler. Eikehjulet var antakelig en utvikling fra platehjul for å redusere vekt og øke styrken, og ble mest brukt på to- og firehjulede vogner. Hjultypen ble hovedsakelig laget av tre, men kunne også lages av metall. Beslektede moderne former er hjul med eiker av metallstrenger, som skiller seg ut ved at de i stedet for trykk tar opp strekk og dermed kan gjøres lettere, og er populære på sykler. En spesiell type eikehjul er også artillerihjul, som omgår problemet med navet av tre som hjulets svakeste del ved at eikene boltes fast i et todelt stålnav.
De eldste bevarte eikehjulene er fra bronsealderen, fra Armenia i Vest-Asia og Hallstatt i Europa. Fra Danmark er de kjent fra siste del av førromersk jernalder. Felger beslått med jernringer ser ut til å ha gått ut av bruk i Europa etter romertida. Det samme gjelder bøssinger, og andre jernbeslag. Ulike former for jernbeslag på felgene kommer i bruk igjen i middelalderen, men først på 1700-tallet tas helsmidde ringer igjen i bruk. Eikehjul gikk gradvis ut av bruk etter andre verdenskrig, erstattet av helstøpte felger og hjul med eiker av metallstrenger. Parallelt ble betegnelsen felg utvidet til å benevne hele den delen av hjulet hvor nav, eiker og felg er støpt, stanset eller sveiset sammen i ett stykke.
Fireeikerhjulet
Arkeologien Gordon Childe antok at den lette stridsvognen med sine eikehjul spredte seg raskt fra det nåværende Armenia, ble kjent i Mykene ca. 1500 f.Kr. og kom i bruk i det sørlige Skandinavia omkring 1000 f.Kr. Her kjenner vi den fra helleristninger og i form av Solvogna fra Trundholms mose på Sjælland. Hjul med fire eiker forble i bruk på lette kappkjøringsvogner i Hellas og Rom.
Dejbjergtypen
I Norden finner vi mangeeikede hjul fra eldre jernalder, med Dejbjergvognene som det fremste eksempelet. Hjulene er teknologisk avanserte med fint utformede navbøssinger, støpt i bronse og dreid. Navet er ser til og med ut til å ha hatt en form for rullelager! Felgen er laget av ett stykke tre som er bøyd i ring. Et bronsebeslag dekker skjøten, og hjulene har hatt felgringer av jern.
Osebergtypen
Hjulene til Osebergvogna har felgring av bøk, satt sammen av seks stykker, hver med to eiker innfelt og holdt sammen av dømlinger. Felgen er ca. 24 cm tjukk og ca. 4-5 cm bred og svakt buet ved ytre og indre kant. Av de tolv eikene av eik er åtte ca. 45 cm og fire ca. 47 cm lange, plassert med to korte mellom hver lang. De går tvers gjennom felgen og er festet med kile. Navet i bøk er ca. 40 cm langt, sigarformet ca 23 cm diameter på midten og 10-12 cm ved endene.
Hjul av samme type med høy felg og sigarformet nav er funnet blant annet i Vimose på Fyn og i Astrup banke i Sønderjylland, og finnes i Danmark tilbake til eldre jernalder, ofte med nav og felger av or. På hjul av denne typen med svært tjukk felgring lar det seg ikke gjøre å montere nav, eiker og felg samtidig, slik man kan med andre eikehjul. I stedet er felgkransen montert først. Deretter er de sylindriske eikene slått gjennom ringen og inn i navet.
Middelaldertyper i Nord-Europa
De symmetriske eikehjulene av middelaldertype finnes fra sein vikingtid og forble i bruk på landbrukskjøretøy gjennom 1700-tallet.
Fra seinmiddelalderen ble det vanlig å utstyre større hjul med utslag, eller styrtning. Det vil si at eikene i stedet for å stå i lodd ble vinklet litt utover. I Tyskland er typen påvist fra 1200-tallet, Danmark på 1300-tallet og i England først fra 1500-tallet.
Hugin (tidsskrift)
Hugin var et svensk tidsskrift «for naturkunnskap på en morsom form» som ble utgitt mellom 1916 og 1920. Otto Witt var redaktør. Hugin regnes iblant som det første svenske science fiction-tidsskriftet.
Khouloud Mansy
Khouloud Mansy (født 22. juli 1998) er en egyptisk seiler.
Hun representerte Egypt under Sommer-OL 2020 i Tokyo, hvor hun ble nummer 41 i laser radial.
Straumsbotn
Straumsbotn eller Straumbotn kan vise til:
Louis-Claude Fillion
Louis-Claude Fillion (født 25. juni 1843 i Saint-Bonnet-de-Joux i departementet Saône-et-Loire i Frankrike, død 12. oktober 1927 i Issy i departementet Hauts-de-Seine) var en fransk katolsk prest, teolog og forfatter.
Biografi
Fillion ble presteviet i 1867 og trådte inn i sulpicianernes kongregasjon. Han ble professor foür bibeleksegese og hebraisk ved de teologiske seminarer i Reims og Lyon. I oktober 1893 ble han kalt til Institut catholique de Paris der han fikk lærestolen i eksegese og bibelstudier etter Alfred Loisy som han ofte var faglig uenig med. Senere ble han medlem av den pavelige bibelkommisjon.
Han ble kjent for sine eksegetiske verker om Det hellige land.
Norges ambassade i Kuala Lumpur
Norges ambassade i Kuala Lumpur er en norsk utenriksstasjon som huser den norske ambassadør til staten Malaysia.
Diplomatiske forbindelser mellom Norge og Malaysia ble etablert 8. mars 1968. Norge etablerte en egen ambassade i Malaysia i april 1983. Siden 2006 har ambassaden hatt lokaler i Vista Tower, The Intermark i Kuala Lumpur.
Ambassaden i Kuala Lumpur har siden 1999 vært sideakkreditert til Brunei med et honorært konsulat i Bandar Seri Begawan.
Storbritannia under VM i landeveissykling 2017
Storbritannia deltok under VM i landeveissykling 2017 som ble avholdt fra 17. til 24. september 2017 i Bergen i Norge.
Fort George (Bombay)
Fort George var en utvidelse og forsterkning av det eksisterende Dongri Fort i Bombay (nå Mumbai), bygget i 1769. Høyden som Dongri Fort ble bygget på, ble revet, og i stedet ble Fort George bygget i 1862.
Historie
Fortet var langt og om lag 300 meter bredt (500 m). Det ble oppkalt til ære for George III av Storbritannia.
Milorad Dodik
Milorad Dodik (serbisk-kyrillisk: Милорад Додик), (født 12. mars 1959) er en bosnisk-serbisk politiker og serbisk representant og formann for presidentskapet i Bosnia-Hercegovina.
Han har vært president i det sosialdemokratiske partiet Alliansen av uavhengige sosialdemokrater (SNSD) siden det ble stiftet i 1996 og han har innehatt flere posisjoner i Republika Srpska (Den serbiske republikken) og på serbisk side i Bosnia-Hercegovina. Dodik var statsminister i Republika Srpska fra 1998 til 2001 og fra 2006 til 2010, og president i republikken fra 2010 til 2018.
Dodik og partiet SNSD ble i 1990- og 2000-årene betraktet som et moderat og reformvennlig alternativ til Serbias demokratiske parti (Srpska Demokratska Stranka, SDS) Siden da har han frontet en mer nasjonalistisk og separatistisk linje for Serbia og hevdet serbernes rett til selvbestemmelse. I tillegg til nasjonalistiske standpunkter har han tatt til orde for et mer autoritært regime, han har motarbeidet føderale bosniske institusjoner og ønsket nærmere forbindelser til Serbia  og Russland.
Jørn Johnson
Jørn Espolin Johnson (født 26. november 1971) er en norsk tidligere bokser.
Han representerte Norge under Sommer-OL 1996, der han ble utslått i andre runde.
Stein (øl)
Stein er et ølmerke fra Bratislava i Slovakia. Bryggeriet ble grunnlagt i 1873 av Alexander Stein. Ølet produseres siden 2007 i bryggeriet Steiger i byen Vyhne.
Øl
Bryggeriet produserer de følgende ølsortene:
Edie Boyer
Edie Boyer (født 21. februar 1966 ) er en amerikansk tidligere diskoskaster. Hennes personlige rekord er 62,92 meter, satt under et stevne i Minnesota 16. mai 1998. Resultatet er verdensrekord for døve utøvere, da Boyer ble 80 % hørselsskadet etter at hun kun 10 måneder gammel ble rammet av hjernehinnebetennelse.
Boyer vant det nasjonale mesterskapet i 1995 og representerte USA under VM i friidrett i 1995 og 1997, uten å komme videre fra kvalifiseringsrundene.
Boye er en av seks søsken som alle drev med idrett. Selv var hun lagsportsutøver med tre nasjonale mesterskap fra ishockey for Minnesota Checkers, samt basketballspiller med stipend fra North Dakota State University women's basketball team 1984-1989.
Fanny Ingvoldstad
Fanny Hulda Marie Ingvoldstad (født 13. april 1857 på Hammersborg, død 14. mai 1935 i Oslo ) var en norsk kunstmaler.
Liv og virke
Hun ble 20. mai 1935 bisatt fra kapellet på Vår Frelsers Gravlund.
Familie
Fanny Ingvoldstad var datter av Høker Christopher Olsen Ingvoldstad og hans hustru Elisabeth «Lisbeth» Fredrikke Frederiksdatter. Hun forble ugift.
Martin Støyten
Martin Støyten (født 1990) er en norsk volleyballspiller som spiller for BK Tromsø. Støytens største meritter er cupgull fra 2014 og 2017. Støyten er en allsidig spiller. Under den første cuptriumfen spilte han diagonalspiller, en posisjon han i 2017 hadde gitt fra seg til lagets sterkeste angrepsspiller, Kristoffer Østvik. I stedet spilte Støyten kant i 2017, en posisjon som tradisjonelt gir en større rolle i mottaksspillet. Sesongen 2016/17 tok Støyten 117 poeng i eliteserien.
Codogno
Codogno (lodigiano: Cudògn) er en by og en kommune i provinsen Lodi i Lombardia i Italia. Kommunen har 15991 innbyggere (2018) og dekker et areal på 20,9 km². Byen ligger 15 km nord for Piacenza og 58 km sørøst for Milano.
Historie
I 1441 ble bosettingen overført fra biskopene av Lodi til den venetianske familien Fagnani. Det var hertugen av Milano, Filippo Maria Visconti, som gjorde dette. Kort tid etter, i 1450, ble den overført til Gian Giacomo Trivulzio, og under ham fikk den status som borgo («burg», befestet by) av Francesco I Sforza. Da hadde Codogno utviklet en blomstrende handel. Innbyggerne ville helst være uavhengige fra Trivulzio. Codognesierne gikk inn for innlemmelse i Piacenzas jurisdiksjon for slik å få et større og friere marked.
Codogno ble i Italia det første fokusområdet for koronavirusutbruddet i 2020 etter at en 38 år gammel mann oppsøkte en lokal klinikk for sine pustebesvær den 16. februar. Fra Codogno spredte viruset seg raskt i over Italia og resten av Europa, og byen ble senere satt i karantene og dermed avstengt fra omverdenen den 22. februar 2020.
Håvard Aarrestad
Håvard Aarrestad (født 1996) er en norsk volleyballspiller som spiller for Randaberg Volleyball i eliteserien (pr 2022). Aarestad er mest kjent for sin periode i Førde mellom 2015 og 2019 hvor han blant annet vant tre seriegull.
Karriere
Aarrestad er opprinnelig rogalending og startet sin karriere i sandnesklubben Austrått. Mellom 2012 og 2015 var han elev ved ToppVolley Norge. Etter endt skolegang der ble hans nye klubb Førde. Sesongen 2015/16 vant Førde både serien og cupen, og Aarrestad slo inn det avgjørende poenget i cupfinalen mot NTNUI. Sesongen 2016/17 endte med et nytt seriegull for Førde. Til tross for å ha hatt en skadeplaget sesong, klarte Aarrestad å ta 117 poeng i eliteserien.
I sesongen 2018/19, hvor Førde på nytt vant serien, tok Aarrestad 154 poeng i eliteserien. Han endte dermed som nummer sju på toppscorerlisten.
Før sesongen 20/21 gikk Aarrestad til 1.divisjonslaget Sandnes. Sesongen 20/21 ble avlyst som følge av koronapandemien, men Aarrestad ble toppscorer for laget i 21/22-sesongen, da Sandnes endte på sjetteplass i 1.divisjon.
I 22/23-sesongen var Aarrestad tilbake i eliteserien, nå som spiller på Randaberg. Han plukket 281 poeng, og endte med det på 5.plass på toppscorerlisten i serien som lagets toppscorer. Randaberg endte på 4.plass i serien.
Karrierestatistikk
=== Klubb ===
Løgumkloster amt
Løgumkloster amt var inntil hertugdømmenes avståelse i 1864 et amt i Hertugdømmet Slesvig.
Det bestod sammen med Aabenraa amt av områdene:
Amtet ble dannet 1542-1568 av det sekulariserte Løgumkloster gods og fikk først en amtmann i 1568. I 1599 fikk amtet felles amtmann med Tønder amt og fra 1677 med Aabenraa amt. Løgumkloster amt ble i 1850 på nytt underlagt Tønder amt.
Rasiah Ranjith Leon
Rasiah Ranjith Leon (født 6. februar 1968 på Sri Lanka) er en norsk-srilankisk kjemiker og gründer av teleselskapet Lebara AS. Selskapet hadde pr. november 2009 175 000 kunder, og var Norges 6. største teleselskap.
Nik Brandal
Brandal har bakgrunn som Adjunkt ved Høgskulen i Volda i 1996 og Cand. philol. ved Universitetet i Oslo i 2002. Han arbeider idag som førsteamanuensis i internasjonale studier ved Oslo nye høyskole.
Luftputebil
I den virkelige verden har det vært flere forsøk på å gi bilkjøretøy evnen til å sveve gjennom bruk av eksisterende teknologi som luftputebåt og aerotrain, som genererer en «pute» av komprimert og konsentrert luft under selve kjøretøyet. Maglev, ved å levitere bilkjøretøyet med hjelp av elektromagnetiske krefter, ble også hentet fram. Ingen av prosjektene kom til serieproduksjon.
Luftputebilen i virkeligheten
Forskjellige eksempler er kjent, som den amerikanske luftputebilen Curtiss-Wright Model 2500 Air Car fra 1959, et stort toseters luftputekjøretøy med to Lycoming motorer hver på 180 hestekrefter foran og bak passasjerrommet, som drev hver sin vifte som sugde ned luft og slapp den ut i ringdysen som skapte luftputen.
Et annet prosjekt var Hover Rover fra 1962 som et jordbrukskjøretøy for spraying av åker. De britiske myndighetene lanserte prosjektet for å se om luftputekjøretøy kunne brukes for jordbruk, så Vickers Armstrong bygde en plattform med gummiskjørt og ringdyse som man ganske enkelt plasserte bilkarosseriet fra en Land Rover (Serie II 109) ovenpå. Det viste seg at luftputebilen ville ha for liten nyttelast i forhold til motoreffekten (to motorer), så prosjektet ble oppgitt. Men Hover Rover var i stand til å ta seg fram på oppløyd mark i motsetning til Land Rover-bilen på hjul.
Solveig Kristiansen Aaseby
Hun har vunnet fem VM-gull og ni EM-gull, og har tilsammen 35 internasjonale medaljer.
Hun vant 22 NM-gull (21 i nordisk stil og ett i barmark) i perioden 1992–2017. Hun vant kongepokalen i 1998, 2000, 2002, 2008 og 2014.
Hennes datter Eira Aaseby er også hundekjører, og vant junior-VM i 2013 og 2017.
UEFA Super Cup 2012
UEFA Super Cup 2012 var den 38. utgaven av cupturneringen UEFA Super Cup. Finalen ble spilt den 31. august 2012 på nøytral bane i Monaco mellom vinneren av UEFA Europa League 2011/12 (Atlético Madrid) og vinneren av Mesterligaen 2011/2012 (Chelsea FC).
Finalen var den siste i en serie av 15 Super Cup-finaler som ble spilt ved Stade Louis II i Monaco. De påfølgende finalearenaene for UEFA Super Cup skal rulleres etter 2012, og finalen UEFA Super Cup 2013 ble vedtatt spilt ved Synot Tip Arena i Praha.
Atletico Madrid vant 4–1 etter mål fra Radamel Falcao (3) og Miranda. Midtstopperen Gary Cahill scoret målet for Chelsea FC.
Sophia Morgan
Sophia Morgan (født 5. august 2003) er en fijiansk seiler.