cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Elektrisk gjennomslag
Gjennomslag i faste stoffer
Varmegjennomslag skjer fordi molekylene i isolasjonsmediet, også kalt dielektrikumet, blir påvirket når det påtrykkes et elektrisk felt. Molekylene med sine elektriske partikler er enten dipoler, altså at de har postiv og negative poler, som blir påvirket av et elektrisk felt og dreier seg mot dette. En annen mulighet er at stoffet er nøytralt, men under påvrikning av et elektrisk felt dannes dipoler. I begge tilfeller vil dipolene orientere seg i feltets retning. . Om det elektriske feltet veksler, som vil være tilfelle om det er snakk om en påtrykket vekselspenning, vil dipolene svinge med svingningene til feltet noe som gir varmeutvikling. Denne varmeutviklingene kan føre til så stor temperaturutvikling av dielektrikummet enderer egenskaper og gjennomslag kan inntreffe. Tiden for at slike varmegjennomslag inntreffer kan være mange timer. I prinsippet er ikke varmegjennomslag avhengig av den elektriske feltstyrken, men av frekvensen.
Rent elektrisk gjennomslag kan skje i løpet av noen μs (10−6 sekund). Denne mekanismen er avhengig av blant annet feltstyrken, men det er flere konkurrerende teorier og ikke avklart hva som er riktig. En forklarer gjennomslag ved at elektronene får stadig høyere energinivåer ved elektrisk feltpåvirkning. Elektroner kommer opp i lednignsbåndet, altså de blir frie elektroner, som akselrerer på grunn av feltstyrken og dermed i neste omgang koliderer med nøytrale elktroner. Disse kollisjonene frigjør enda flere elektroner som leder til et såkalt elektronskredd når gjennomslaget inntreffer. Etter det såkalte høyenergikriterium inntreffer gjennomslaget når elektonenes energiøkning er større enn minskningen. I tillegg spiller temperaturen i mediet en rolle, det samme gjør også påkjenningstiden og det elektriske feltets form. Det siste betyr at spenningens som funksjon av tiden spiller en rolle: for eksempel sinusformet eller rampeform.
Gjennomslag i væsker
Teoriene for mekanismene for gjennomslag i væsker er veldig lik de hypotesene som er fremsatt for faste stoffer. Andre mulige mekanismer for gjennomslag i væsker er: bobler, små urenheter og elektrisk overoppheting. Prosessen med gjennomslag i væsker synes å være mer komplisert på grunn av hydrodynamiske effekter, ettersom trykkstigninger fører til strømninger og ekspansjon.
Olje er mye brukt som isolasjonsmedium i elektriske komponenter som transformatorer og kraftkabler for høyspenning. I oljeisolerte apparater og maskiner vil elektrisk feltstyrken for gjennomslag være 10-15 000 kV/mm Til tross for at det brukes rensede oljer er ofte små partikkelforurensninger eller fuktighet ofte årsaken til gjennomslag.
En mekanisme er partielle utladninger i gassbobler, om slike finnes i oljen. En slik utladning har sin årsak i høy elektrisk feltstyrke. Videre dekomposisjon og fordampning fører til ytterligere dannelse av gassbobler med ioniserte gasser. Dette kan vokse raskt til store gassblærer som leder til fullstendig gjennomslag. Andre årsaker med tilhørende forklarende hypoteser er ionisering av oljen, som videre fører til ladningtransport mellom komponenter med forskjellig spenning.
Gjennomslag i gasser
Elektrisk gjennomslag inntreffer i en gass (eller blanding av forskjellige gasser, for eksempel luft) når dens dielektrisk holdfasthet blir overskredet ved spenningsstigning. Regioner med intense spenningsgradient kan føre til at gass i nærheten delvis ioniserer og begynne å lede elektriske ladninger. For øvrig er dette et fenomen en drar nytte av i lysrør, der det er en gass som under lavt trykk som leder ladninger mellom elektroder slik at fluorescens prosesser finner sted.
Delvis elektrisk gjennomslag i luften fører til en karakteristisk "frisk luft", som egentlig er ozon som dannes under tordenvær eller rundt høyspentutstyr. Selv om luften normalt er en utmerket isolator, vil den ved om den utsettes for tilstrekkelig høy elektrisk feltstyrke (cirka 3 ∙ 106 V/m eller 3 kV/mm ) kan den bli delvis ledende. Over forholdsvis små gap vil gjennomslagsspenning i luft være en funksjon av avstanden og trykket. Hvis spenningen er tilstrekkelig høy, vil komplett elektrisk gjennomslag av luft munne ut i en lysbue som bygger bro over hele gapet.
Om anlegget gjøres spenningsløst i kort tid vil den ioniserte gassen der gjennomslaget inntraff raskt forsvinne av seg selv. For eksempel vil en lysbue mot en grein som tidvis kommer for nært en kraftlinje forsvinne om strømtilførselen slås av et øyeblikk. Andre feil er skitt og smuss på isolatorer, lynoverspenning, dyr og fugler som setter seg på isolatorer, samt mange andre tilfeller som gir lysbue og kortslutning. Fordi denne og mange andre typer feil skjer hyppig har alle kraftlinjer spesielle vern som kobler ut bryterne ved kortslutting, og legger inn spenningen rett etterpå. En regner med at 75-85 % av slike feil forsvinner etter automatisk frakobling og påfølgende innkobling.
Såkalte gnistgap utnytter egenskapen til luft med å gå tilbake til isolerende tilstand etter at spenningen går tilbake til normal lav verdi. Gnistgapets oppgave er å avlede overspenninger til jordpotensial for å beskytte telekommunikasjon og kraftsystemer. Et lignende innretning er den såkalte Jakobsstige som er ment mer for underholdning, se video til høyre.
Fargen på gnisten eller lysbuen avhenger av gassene som utgjør isolasjonsmediet. Mens små gnister som genereres av statisk elektrisitet knapt er hørbar, er større gnister ofte ledsaget av et stort smell eller brak. Lyn er et eksempel på en enorm gnist som kan være mange kilometer lang.
Selv i vakuum kan elektrisk gjennomslag inntreffe. Det er da ofte snakk om metaller som bidrar til gjennomslaget i et vakuumkammer med forskjellige spenninger. På overflaten av metaller med sterke elektriske felt kan det skje at elektroner emitteres fra atomkjernene og rives løs fra metallets ytterste overflate. For eksempel kan dette skje i en vakuum-effektbryter der det oppstår elektrisk gjennomslag når bryterdelene skal åpen for å bryte strømmen, og spenningen bygger seg opp mellom kontaktene.
Vakuum har en grense for gjennomslag på 1015 kV/mm, som forøvrig kalles Schwingers grense etter Julian Seymour Schwinger (1918-1994).
Vedvarende lysbuer
Elektrisk gjennomslag og utvikling av lysbue er eksplosjonsartet og kan skape store ødeleggelser, for eksempel ved at det slynges ut smeltet metall og brennende isolasjonsstoffer. En kortslutning i en transformator kan svært hurtig utvikle seg til en eksplosjon med brennende transformatorolje som slynges ut når tanken den står i rives i stykker. For mennesker som står for nært feilstedet kan blant annet brannskader, blindhet eller død inntreffe. Spesielt om dette skje innendørs kan trykkstigningen være fatal for mennesker. Det er derfor vanlig at rom for høyspentinstallasjoner har spesielle vegger som vil slå ut ved trykkstigning, for dermed å slippe trykket ut av rommet. Bannslukningssystemer og sensorer er også vanlig.
Selv om gnister og lysbuer vanligvis er uønsket, kan de være nyttige i flere anvendelser slik som tennpluggen for bensinmotorer, elektrisk sveising av metaller, eller for smelting av metaller i en lysbueovn. Lysbuen vil lyser med forskjellige farger som er avhengige av de energinivået til atomene i gassen.
Forhold mellom strøm og spenning ved gjennomlsag
Før gassens gjennomslag er det en ikke-lineær sammenheng mellom spenning og strøm vist i figuren til høyre. I region 1 er det frie ioner som kan bli akselerert av feltet og som da  fører til strømgjennomgang. Om spenningen fortsetter å øke vil det fortsatt være en konstant strøm slik som vist i region 2. Region 3 og 4 er forårsaket av skred av ioner som forklart av Townsend utladningsmekanisme.
Friedrich Paschen (1865-1947) oppdaget sammenhengen for forholdet fra der gjennomslagstilstanden inntreffer og gjennomslagsspenningen. Han utledet Paschen's lov som definerer overslagsspenningen V_b for uniforme luftgap som en funksjon av gap lengde d og gasstrykket p:
Paschen utledet også et forhold mellom den minste verdi av gasstrykk hvor det forekommer gjennomslag med en minimums-spenning:
der symbolene har samme betydning som forklart lenger opp.
Korona
Delvis gjennomslag i luft oppstår som en koronautladning på ledere for høyspenning, spesielt på punkter med store elektriske feltgradienter. Ledere som består av skarpe punkter, eller kuler med liten radier, er mer sannsynlige å forårsake dielektrisk gjennomslag, fordi feltstyrken på spisse gjenstander er mye høyere enn for plane flater.
Korona kan observeres som en blåaktig glød eller lys, også beskrevet som strålingskrans, rundt høyspentledningene og høres som en «fresende» eller «summende» lyd langs høyspentlinjer. Korona er ofte en fellesbenevnelse for fenomenene glimming og børsteutladninger. Fenomenet kan også genererer radiofrekvensstøy som kan høres som en summende lyd i radiomottakere. Korona kan også forekomme naturlig som St. Elmos Brann ved høye punkter som kirkespir, tretopper, eller skipsmaster under tordenvær.
Glimming er en partiell selvstendig utladning som skjer rundt komponenter med høy spenning. Det er noe som typisk kan observeres rundt komponenter i kraftlinjer med driftspenning over 80 kV. Mekanismene her er ionisering (støtionisering) og akselerasjon av elektroner, som gir seg utslag i lysemisjon.
Børsteutladninger har sitt navn fordi det ut fra en utladingskanal oppstår mange sidegreiner; som på en børste. Fenomenet oppstår ved en positiv elektrode (anode) med skarpe kanter, (sterk krumning). Om spenningen øker ut over det som bare gir glimming vil trege positive ioner danne en utladingskanal mot katoden.
Destruktive tester
I en destruktiv test er planlagt for å skape elektrisk overbelastning av isolasjonsmaterialet. Et elektrisk felt som overgår materialets dielektrisk styrke påtrykkes for å forårsake elektrisk gjennomslag i enheten. Ved gjennomslag vil en plutselig overgang fra isolerende tilstand til ledende tilstand inntreffe. Denne overgang er karakterisert ved dannelse av en elektrisk gnist eller plasmakanal, eventuelt etterfulgt av en lysbue gjennom en del av materiale.
Hvis det dielektriske materialet er fast, vil permanente fysiske og kjemiske endringer langs banen av utladningen redusere materialets dielektriske styrke, og komponenten er dermed ødelagt. Imidlertid vil en væske eller gass gjenopprette sine dielektriske egenskaper fullt etter at spenningen er blitt frakoblet.
George W. Bush-senteret
George W. Bush Presidential Center (George W. Bush-senteret) er et anlegg med et museum og et presidentbibliotek tilegnet USAs 43. president George W. Bush. Presidentbiblioteket administreres av Office of Presidential Libraries som hører til National Archives and Records Administration, sammen med tolv andre slike bibliotek. Senteret ligger på området til Southern Methodist-universitetet i Dallas. Biblioteket ble innviet 25. april 2013 med president Barack Obama og alle gjenlevende tidligere presidenter til stede. Publikumsåpent fra 1. mai 2013.
Fylkesvei 538
Strekningen ble fastlagt 2019, og tilsvarer en delstrekning av den tidligere fylkesvei 405.
Semanopterus subcostatus
Semanopterus subcostatus er en bille som hører til gruppen hornbiller i familien skarabider (Scarabaeidae).
Utseende
En middelsstor (ca. 15 millimeter), blankt mørkbrun hornbille. Hodet hos hannen har en spiss knøl midt i pannen. Pronotum er rundet og hvelvet, svært blankt og har en dyp lengdefure foran og bak, avbrutt i midten. Dekkvingene er har markerte punktrader, med en innsenkning på sidene bak "skuldrene". Beina er kraftige, leggene på mellom- og bakbeina med tverrkjøler som har kammer av korte, kraftige børster.
Luís Henrique
Luís Henrique Pereira dos Santos (født 20. august 1968), kjent som Luís Henrique eller Luiz Henrique, er en brasiliansk tidligere fotballspiller.
Semanopterus subcostatus
Utbredelse
Arten er utbredt i det sørlige og østlige Australia.
Luís Henrique
Luís Henrique ble født i Pirapora og vokste opp i Bahia. Han markerte seg som en hurtig og gjennombruddssterk offensiv midtbanespiller. Han spilte for i Copa América i 1991 og 1993, og var aktuell for Brasils tropp til VM-sluttspillet i 1994 inntil han pådro seg en alvorlig kneskade tidlig i 1994.
Slavaisen
Slavaisen er en isbrem langs kysten av Antarktis mellom Mawson Peninsula og Cape Andreyev. Den ble fotografert fra luften under U.S. Navys (USN) Operasjon Highjump i 1947. Området ble også fotografert i 1958 av Den sovjetiske antarktisekspedisjonen (SovAE) som ga den navnet «Zaliv Slava» på grunn av den brede, åpne bukten som ligger foran isen. Dette navnet ble anbefalt av ANCA for isbremmen, oppkalt etter den sovjetiske hvalfangstflotiljen Slava.
Ukrainas herrelandslag i basketball
Ukrainas herrelandslag i basketball er landslaget i basketball som representerer Ukraina i internasjonale konkurranser.
Camping
Camping er en variant av turisme hvor man bor i telt, campingvogn, bobil eller lignende, men ikke på hotell eller vandrerhjem eller under åpen himmel. Vanligvis ferdes campingturisten med motorvogn, sykkel eller båt. Om man bor under åpen himmel eller vandrer til fots eller per kano, kalles vandring.
Ukrainas herrelandslag i basketball
Landslaget er rangert som nummer 19 på FIBAs verdensranking, og har deltatt i Basketball-VM én gang og EuroBasket åtte ganger.
Framnes
Framnes kan vise til:
Machu Picchu-basen
Machu Picchu-basen er en peruansk forskingsstasjon i Antarktis, opprettet for å drive forskning i Antarktis innen geologi, klimatologi og biologi. Mer spesifikt er hovedmålet å studere den geologiske fortiden til kontinentet, potensielle sjøressursar, vindstyrker, luftforurensning og hvordan dyr tilpasser seg kalde miljø. Basen er kalt opp etter det kjente verdensarvstedet Machu Picchu.
Machu Picchu-basen ligger på King George Island i Admiralty Bay, og utfører årlige forskingsekspedisjoner til Antarktis. Basen forsker mellom annet på krill og potensialet dette har som en alternativ matkilde for mennesker.
Finndalen landskapsvernområde
Landskapsvernet skal ta vare på et særegent og vakkert natur- og kulturlandskap, der geologiske formasjoner, vassdrag og kulturminner er vesentlige elementer.
Særmelding
Særmelding var en melding som ble lest opp under nyhetssendinger fra NRK i London under andre verdenskrig. Særmeldingen var tilsynelatende enten triviell eller absurd, som «stå ikke stille» eller «kua går med raggsokker». Særmeldingene var egentlig stikkords-beskjeder til Milorg- eller britiske agenter i Norge fra relevant kommandomyndighet i Storbritannia. En nyhetssending kunne ha en rekke ulike særmeldinger. Meldingene kunne gi beskjed om alt fra flyslipp av våpen til avlyste sabotasjeaksjoner, de fleste av meldingene hadde ingen betydning og ble sendt for å kamuflere de reelle meldingene. Tilsvarende kodemeldinger ble også sendt til motstandsbevegelser i andre europeiske land, som Danmark.
Procambarus plumimanus
Procambarus plumimanus  er en art av ferskvannskreps innenfor den artsrike slekten Procambarus, og den tilhører underslekten Ortmannicus som har en ganske stor utbredelse nord-sør i USA fra omtrent de store sjøene og Appalachene gjennom Midtvesten ned mot Mexico.
Arten hører videre under familien Cambaridae (orden Reptantia) blant tifotkrepserene. Procambarus plumimanus er en av anslagsvis 160 arter i slekten Procambarus.
Taksonomisk plassering
En moderne oppdatering av systematikken gis her på høyere nivå med basis i WoRMS-databasens systematikk fra 2013. , og på slektsnivået med basis i Fetzner et al (2005), men med bare et utvalg av de om lag 160 artene gjengitt:
Rubinbröllop
Handling
Patrik og hans foreldre skal feire 40-års bryllupsmiddag. Han vil gjøre alt for at kvelden skal bli så bra som mulig. Problemet er det at Patrik nettopp er separert fra hustruen Helena, som pappa Gösta liker svært godt.
Ivan I av Russland
Etter at Tver ble tapt til Litauen ble khan Muhammad Ozbeg av Den gylne horde avhengig av Ivan som sin viktigste russiske vasall. Ivan var mongolenes førende skatteinnkrever, noe som ved at han beholdt sin lojalitet til Horden gjorde både ham selv og fyrstedømmet Moskva meget rike (derav tilnavnet «Pengesekken»). Han brukte noe av sin rikdom til å gi lån til de omkringliggende russiske fyrstedømmene. Disse fyrstedømmene ble etterhvert mer og mer gjeldstynget, et forhold som tillot Ivans etterfølgere å annektere dem. Ivans største suksess var dog å overbevise khanen i Saraj om at hans sønn skulle etterfølge ham som storfyrste av Vladimir, og fra da av tilhørte denne viktige posisjonen nesten alltid det regjerende hus i Moskva.
Ukrainas kvinnelandslag i basketball
Ukrainas kvinnelandslag i basketball er landslaget i basketball som representerer Ukraina i internasjonale konkurranser.
Landslaget er rangert som nummer 61 på FIBAs verdensranking. De tok gull under Europamesterskapet i basketball for kvinner i 1995, og kvalifiserte seg dermed til Sommer-OL i 1996.
Louis Kuehn
Louis Edward «Hap» Kuehn (født 2. april 1901, død 30. mars 1981) var en amerikansk stupere som deltok i de olympiske leker 1920 i Antwerpen.
Kuehn ble olympisk mester i stuping under OL 1920 i Antwerpen. Han vant tre meter svikstup foran to landsmenn. Det var fjorten deltakere fra ni nasjoner som deltok i konkurransen som ble avviklet 27. august 1920.
ROK (Russens organisasjonskomité)
ROK AS (tidligere Russens organisasjonskomité) var frem til 2019 et eventselskap som spesialiserte seg på større arrangementer for russen og omsatte for 29 millioner NOK i 2014. Russens organisasjonskomité ble startet opp i 2004 av Else-Marie Mie Koren Wisniewska Skard som eide ROK AS gjennom morselskapet Lana AS. ROK var arrangør av russetreffet på Tryvann, og utvidet porteføljen gjennom årene med blant annet landstreffet på Lillehammer og dekknavnkåringer for russebusser i Oslo og Bærum.
Kritikk
ROK var i flere år en stiftelse og fikk kritikk for ikke å vise regnskapene sine, selv om Mie Skard tidligere hadde lovet hun at alle regnskap skulle legges frem årlig, slik at russen visste hva pengene gikk til. I perioden 2004 til 2008 var ROK AS organisert som en forening slik at regnskapene ikke var offentlige. Flere kilder fortalte Aftenposten i 2011 at ett av ROKs fire styremedlemmer i denne perioden fakturerte svært høye summer for juridisk bistand. Ifølge kildene skal dette i perioder ha dreid seg om flere hundre tusen kroner pr. måned. Mie Skard ønsket ikke å oppgi til Aftenposten hvor mye penger deres eget styremedlem har fått utbetalt.
ROK har også fått kritikk for å «holde russen i jerngrep» gjennom blant annet utpressing og negativ omtale av konkurrenters arrangementer. Russ har også ment at ROK lurer dem økonomisk, og kan fortelle om kontantbetaling i titusenkroners-klassen, mangel på kvitteringer og mangelfulle kontrakter. Russ kontaktet også Aftenposten i 2011 fordi de opplevde at ROK presset dem til å droppe landstreffet i Stavanger til fordel for én av ROKSs egne Tryvann-fester som foregikk på samme dato.
Liste over Norges landskamper i fotball for herrer 1945–1949
Liste over Norges landskamper i fotball for herrer 1945–1949 inneholder samtlige landskamper spilt av i kronologisk rekkefølge i perioden fra januar 1945 til desember 1949.
Kålrot
Kålrot eller kålrabi (Brassica napus subsp. rapifera) er en toårig plante. Den tilhører korsblomstfamilien sammen med flere andre viktige norske grønnsaker, som hodekål. Kålroten er en gammel kulturplante og har vært dyrket i Norge fra midten av 1600-tallet. I motsetning til andre kålsorter er det kålrotknollen som spises, men i andre land, som Nederland hvor bladene heter «snijkool», blir også bladene spist.
Kålroten er rund i fasong, og størrelsen kan variere fra under 1 kilo til 3–4 kilo. Knollen er hard og fast med en lys gul farge. Kålrot er meget rik på vitamin C og kalles derfor også for «Nordens appelsin», et tilnavn som ble til i Norge under andre verdenskrig. Da var det ikke råd å få tak i appelsiner i Norge, og folk måtte i stedet ty til kålrot for å sikre tilgangen til C-vitamin.
Klima
Kålrot setter små krav til klima og kan dyrkes over hele Norge. I de fleste områdene er veksttiden lang nok til at kålrot kan sås på friland og likevel gi god avling.
Hedvigsberg
Hedvigsberg er et tettsted i Värmdö kommune i Stockholms län i landskapet Uppland i Sverige. I 2010 hadde tettstedet 282 innbyggere.
Kålrot
Klima
Tidligproduksjon av kålrot skjer med plantet kålrot i de klimatisk gunstigste områdene. Kålrot utnytter jord og gjødsel svært godt. En kombinasjon av kålrot til mat og fôr var tidligere vanlig i det konvensjonelle landbruket, og er fortsatt en aktuell kombinasjon i økologisk dyrking.
Navn
Kålrot omtales i en del litteratur som synonymt med kålrabi. I 1926 skrev professor Olav Moen i boka Kålrot: «Kålrabi er det fra gammelt mest kjendte navn på denne plante hos oss. Imidlertid har det stadig vært forvekslinger med en annen plante nemlig knutekål, som også er blitt kalt kålrabi, til dels «overjords kålrabi».» Bokmålsordboka forklarer kålrabi med kålrot og sier at ordet kålrabi kommer fra italiensk cavoli rapi («kålroer»).
Troy (New York)
Troy er en amerikansk by som ligger i Rensselaer fylke i New York.
Den har og dekker et areal på 28,64 km².
Zvjezdan Misimović
Zvjezdan Misimović (født 5. juni 1982 i München, Vest-Tyskland) er en tyskfødt bosnisk fotballspiller, som spiller som midtbanespiller for Guizhou Renhe i den øverste kinesiske divisjonen. Før det spilte Misimović i den russiske klubben Dynamo Moskva, hvor det ble til 44 kamper. Han har tidligere opptrådt for VfL Wolfsburg, VfL Bochum, FC Bayern München, Galatasaray SK og 1. FC Nürnberg.
Med Bayern München vandt Misimović i 2003 både det tyske mesterskapet og DFB-Pokal-tittelen, mens han med VfL Wolfsburg ble mester i 2009. Titlene hos Bayern ble dog vunnet som reserve, mens han spilte en viktig rolle i Wolfsburgs mesterskap.
Landslag
Misimović står (pr. 19. mars 2014) notert for 81 kamper og 26 scoringer for Bosnia-Hercegovinas landslag, som han også er visekaptein for. Han debutert for landslaget i 2004.
Titler
Bundesligaen
DFB-Pokal
Cuiabá Esporte Clube
Cuiabá Esporte Clube er en brasiliansk fotballklubb fra Cuiabá.
Spillerstall
17. april 2021
Diallassagou
Diallassagou er en by og kommune i kretsen Bankass, i regionen Mopta i Mali. Folketellingen i 2009 viste et innbyggertall i kommunen på 22,709, med 2,770 i byen Diallassagou. Per 1998 hadde kommunen 18 799 innbyggere.
303 (andre betydninger)
303 kan sikte til:
Lu Ban
Lu Ban (, født 507 f.Kr. i staten Lu i Kina, død 444 f.Kr.) var en kinesisk snekker, ingeniør, filosof, oppfinner, militærteoretiker og statsmenn. Han levde på samme tid som Mozi, og er i kinesisk folketro vernehelgen for bygningarbeidere og byggherrer.
Lu Ban var født i staten Lu som lå vest i det som er provinsen Shandong i en fremstående familie, under borgerkrigene i Vår- og høstannalenes tid. Han het opprinnelig Gongshu Yizhi. Han omtales også som Gongshu Ban/ Kungshu Pen og Kungshu Pun, men for det meste var han kjent som Lu Ban.
Ifølge de tradisjonelle overleveringer stod han bak en rekke oppfinnelser, beskrevet i kapittel 49 og 50 i Mozi:
Han skal også ha oppfunnet blant annet en løfteanodning til jelp ved begravelser, en hestekjerre av tre, og andre trearbeider nevnt i forskjellige tekster, og som har gjort at Lu Ban skulle ble anerkjent som mesterbygger.
Mercator-projeksjon
Mercator-projeksjon er en projeksjonsmetode ved fremstilling av kart hvor meridianene avsettes loddrett på parallellsirklene. Avstanden langs disse sirklene blir strukket gradvis mer i forhold til terrenget dess nærmere polen man kommer slik at avbildningen er konform. Første ledd i uttrykket er etternavnet til den nederlandske geografen Gerardus Mercator (1512–1594) som introduserte teknikken i 1569.
Metoden er vanlig forekommende, eksempelvis på verdens- og sjøkart. Den bevarer retninger korrekt. Ettersom en rettvisende kurs mellom to punkt på kart av dette slaget bygger en rett linje (loxodrom), anvendes de ofte for sjøkart. Det er dog ikke korteste veien. Den korteste veien er en geodetisk linje som er nesten det samme som en storsirkel. Lengdeskalaen er variabel og minsker med avstanden til polene, noe som gjør at når man bruker et sånt kart (f.eks ved maritim navigasjon), må man måle avstandene på siden av kartet på samme breddegrad som man har tatt avstandsmålet i kartet.
Ra (Horten)
Ra er en gård i Horten kommune og veikryss på riksvei 19. Gården Ra er lokalisert midt på den store morenen, Raet, som går gjennom Vestfold. Toppen av morenen er selvdrenert og en naturlig trasé for vei. Ra-veien er et begrep i Vestfold.
Som stedsnavn synes Ra å ha betydning som grusrygg, grusbakke, og har særlig vært brukt om morener fra istiden, skriver O.Rygh i Gaardnavne i Jarlsberg og Larviks Amt. Kristiania 1907.
Pavel Kulizjnikov
Pavel Aleksandrovitsj Kulizjnikov (russisk: Павел Александрович Кулижников; født 20. april 1994 i Vorkuta, Republikken Komi i Russland) er en russisk skøyteløper.
Junior
Kulizjnikov gikk inn til gull på 1,000 meter og bronse på 500 meter under junior-VM i 2012, men han ble testet positivt på metylheksanamin, og ble dermed fratatt gullet på 1,000 meter som da gikk til norske Håvard Holmefjord Lorentzen som hadde nest beste tid på distansen.
Senior
Etter 2 års utestengelse fra prøven tatt ved junior-VM i 2012 var han tilbake og debuterte i verdenscupen sesongen 2014/15. Der vant han tre 1,000 meter-konkurranser og åtte 500 meter-konkurranser, og ble dermed en av favorittene til Enkeltdistanse-VM 2015 på 500 meter og en av flere på 1,000 meter. I selve mesterskapet tok han gull på 500 meter og sølv på 1,000 meter. To uker senere var det nytt internasjonalt mesterskap Sprint-VM hvor han tok en ny verdensmestertittel. Der ble han den yngste sprint-VM sammenlagtmester siden skøyteikonet Eric Heiden. Kulizjnikov trakk seg fra de siste verdenscupkonkurransene for behandling av ryggen. Han vant verdenscupene sammenlagt sesongen 2014/15 på både 500 meter og 1,000 meter.
I verdencupsesongen 2015/16 som startet i november 2015 i Nord-Amerika på innendørs- og høyfjellsbanene i Calgary (CAN) og Salt Lake City (USA), var det ventet angrep på flere verdensrekorder. Noe som også gjaldt på sprint-distansene og for Kulizjnikov. I Calgary forbedret han verdensrekorden på 500 meter til 34 blank og slo dermed canadiske Jeremy Wotherspoons gamle rekord fra 2007. Og helgen etter i Salt Lake City ble han den første som brøt barrieren på 34 sekunder og kom imål på 33,98.
Personlige rekorder
Oppdatert 9. mars 2019.
Verdensrekorder
Liste over verdensrekordnoteringer gjort av Pavel Kulizjnikov.
Sammenlagt i Verdenscupen
Oppdatert etter sesongen 2020/21. Sort-markert rubrikk = ikke avholdt konkurranser for sesongen.
– = ikke deltatt på distansen for nevnte sesong.
Eorls hus
Eorls hus var et hus som besto av Éorl Unge og hans etterkommere. Éorl Unge og hans etterkommere er fiktive figurer fra J.R.R. Tolkiens literære univers. Rohans kongerekke bestod av forskjellige medlemmer av Eorls hus.
List of Kings of Rohan
Pryorbreen
Pryorbreen er en isbre i Antarktis. Den flyter nordøstover til nordsiden av Mount Shields og Yermak Point og ut i Rennick Bay. Den er om lag 55 kilometer lang og danner et fysisk skille mellom Wilson Hills og Usarp Mountains.
Breen ble kartlagt av U.S. Geological Survey (USGS) fra landmålinger og flyfotografi tatt av U.S. Navy i 1960-62 og navngitt av Advisory Committee on Antarctic Names (US-ACAN) etter Madison E. Pryor, forskingssjef ved McMurdo-basen (1959) og amerikansk utvekslingsforsker ved den sovjetiske Mirnyj-stasjonen (1962).
Skihopping under Lahtisspelen
Dette er en oversikt over de tre første plassene i alle spesialhopprenn for senior under Lahtisspelen, samt ski-VM som har blitt arrangert i Lahtis.
Lahtisspelen ble første gang arrangert i 1923. Hopprennene i Lahtisspelen har vært en del av verdenscupen siden den startet i sesongen 1979/80. Det individuelle hopprennet har siden 1997 også vært en del av hoppkonkurransen Nordic Tournament. Ski-VM har blitt arrangert i Lahtis i 1926, 1938, 1958, 1978, 1989 og 2001, og har da tatt Lahtisspelens plass.
Tre ganger har Lahtisspelen blitt avlyst – i 1930 på grunn av snømangel og i 1940 og 1942 på grunn av vinterkrigen og fortsettelseskrigen. I tillegg ble begge spesialhopprennene i 2008 avlyst på grunn av vind.
Den opprinnelige hoppbakken i Lahtis ble utvidet og modernisert en rekke ganger, og var i bruk til første halvdel av 1970-tallet. Et helt nytt hoppanlegg ble bygd til ski-VM 1978. Den nye storbakken ble tatt i bruk i 1973, den nye normalbakken ble første gang brukt under Lahtisspelen 1977.
Peter Hurford
Peter Hurford (født 22. november 1930 i Minehead i Somerset, død 3. mars 2019 ) var en britisk organist.
Han studerte både musikk og jus ved Jesus College i Cambridge og gikk ut med to grader. Deretter skaffet han seg et omdømme for musikalsk kunnskap og orgelspill.
Han er best kjent for sine tolkninger av Bach. Han har spilt inn alle Bachs orgelverker for Decca og BBC Radio 3. Hans ekspertise omfatter også opptak av den romantiske litteraturen for orgel, utførelser som er spesielt notable på grunn av hans vektlegging av stilistiske detaljer. Hans spillestil er kjent for ren artikulasjon, et vakkert uttrykk og en forståelse for rette tempi.
Hurford ble utnevnt til organist og ansvarlig for koret ved St Albans katedral i 1958 og utførte tjenesten i nøyaktig tjue år. Han fikk idéen om en orgelkonkurranse i 1963, dels for å feire det nye Harrison & Harrison-orgelet designet av Ralph Downes og ham selv. Dette lyktes hovedsakelig fordi den unge Hurfords renomme vokste hurtig både i Storbritannia og i andre land som et resultat av hans forfriskende meninger om autentisk spillestil. Arrangementet vokste til St Albans International Organ Festival, en festival for orgelmusikk med konkurranser som inkluderer blant andre Gillian Weir, David Sanger, Thomas Trotter og Kevin Bowyer.
Vitenskapsåret 1608
Vitenskapsåret 1608 er en oversikt over hendelser, prisvinnere, fødte og avdøde personer med tilknytning til vitenskap i 1608.
Peter Hurford
Han skrev boken Making Music on the Organ (1998, Oxford University Press, ISBN 0-19-816207-3) og ga ut en del kormusikk for den anglikanske liturgi, mye av det er gitt ut av Novello og Oxford University Press. Hans Litany to the Holy Spirit til en berømt tekst av Robert Herrick er en ypperlig mininatyr og en klassiker i sjangeren, den synges over hele verden.
Wauwatosa (Wisconsin)
Wauwatosa er en amerikansk by som ligger i Milwaukee County i Wisconsin.
Peter Hurford
Han ble tildelt flere æresdoktorater og ble utnevnt til Honorary Fellow av Jesus College i 2006. Han var også offiser av Order of the British Empire.
Wauwatosa (Wisconsin)
Den har og dekker et areal på 34,3 km².
Palau under VM i svømmesport 2022
Palau deltok under VM i svømmesport 2022 i Budapest i Ungarn fra 18. juni til 3. juli 2022.
Svømming
Svømmere fra Palau klarte kvalifiseringskravene i følgende øvelser:.
Zaccaria Cometti
Zaccaria Cometti (født 7. januar 1937 i Romano di Lombardia i provinsen Bergamo i Italia, død 2. april 2020 samme sted) var en italiensk profesjonell fotballspiller.
Han spilte under det meste av sin fotballkarriere for klubben Atalanta i Serie A.
Cometti døde av covid-19 den 2. april 2020 i Romano di Lombardia.
Påskeformelen
Påskeformelen er metoden som brukes for å beregne tidspunktet for påskehøytiden i et gitt år. På latin og engelsk kalles prosedyren for Computus og har siden tidlig middelalder vært svært betydningsfull, da datoene for store deler av kirkeåret bestemmes ut fra dette tidspunktet. Ordet «computer» («komputist» på norsk) betydde opprinnelig en person som var i stand til å regne ut påsketidspunktet. Komputistene kan på mange måter betraktes som forløperne til den nyere tids matematikere. De mest kjente komputistene fra middelalderen er Dionysius Exiguus (Denys le Petit) og Beda den ærverdige.
Definisjon
I de fleste oppslagsverk finner man regelen formulert som følger: Imidlertid gir en slik regel stort rom for ulike tolkninger, blant annet hvordan påskens tidspunkt da vil avhenge av hvor man befinner seg på jordkloden i forhold til datolinjen og andre astronomiske forhold, som detaljkunnskaper om månens bane og hvilken geografisk lengde den observeres fra.
Den kanoniske definisjonen av påskedatoen er kom konsilet i Nikea frem til i året 325:
Av definisjonen fremgår det at påsken ikke fastsettes i forhold til det astronomiske vårjevndøgn, men til en fast kalenderdato. Denne ligger riktignok nær det astronomiske vårjevndøgnspunktet, men faller likevel aldri helt sammen med dette. Herav fremgår det også at påsketidspunktet ikke fastsettes i forhold til fullmånen, men til nymånen som opptrer 8. mars eller umiddelbart deretter. «Månens alder» angir det antall dager som er gått siden nymåne. Videre er det ikke den virkelige månen, som har en svært komplisert bane, men en tenkt middelmåne som går med jevn fart i banen sin rundt jorden.
Påskedatoen som de to settene med påskeformler under gir i hver sin periode er blitt brukt i de fleste vesteuropeiske land siden kristendommen ble innført og altså etter kirkemøtet i Nikea i 325. Fordi påskedatoen er gjort uavhengig av lengdegrad og den virkelige månens bevegelse, oppnår man dermed en dato som er lik for alle, og som lett kan beregnes for et hvilket som helst fremtidig eller tidligere tidspunkt, uten at det er nødvendig å foreta noen faktiske måneobservasjoner. I jødedommen benytter man imidlertid en annen formel.
For å beregne påskedatoen trenger man derfor en «evigvarende månekalender» som går ut fra denne tenkte middelmånen som kalles den eklesiastiske månen. Denne regnemåten heter «Computus Eclesiasticus». Man skiller da mellom to regneskjemaer:
Kargilkrigen
Krigen er en av de nyere eksemplene på en høyfjellskrig, som medførte vanskeligheter for militær logistikk for de motstridende partene. Krigen var den første åpne konflikten mellom India og Pakistan etter at begge landene hadde utviklet atomvåpen. Det var også den andre åpne konflikten mellom to atomnasjoner i verdens historie; den første var grensekonflikten mellom Sovjetunionen og Kina i 1969.
Påskeformelen
Juliansk påskeformel
Som begynnelsesår for denne 532-årige påskesyklusen valgte man skuddåret 608 e.Kr. (påskedag var 7. april). Dette årets første nymåne kom 23. januar og året fikk tildelt gyldentallet 1. I dette året falt 1. januar på en mandag. Året var tildelt søndagsbokstavene G og F. Går man herfra 532 år fremover i tid til året 1140 e.Kr., så finner man at sistnevnte år har nøyaktig det samme gyldentallet 1 og søndagsbokstavparet G   F som det førstnevnte (og dermed påskedag 7. april). Dette er fordi den samme kombinasjonen av gyldentall og søndagsbokstaver alltid gjentar seg efter 532 år, men ikke før. Et års gyldentall er ett av tallene 1, 2, … 19 og et års søndagsbokstav er én av de syv bokstavene A, B, … G, to bokstaver når det er et skuddår.
Kargilkrigen
Utfall og konsekvenser
Etter sterkt diplomatisk press, først og fremst fra USA, ble inntrengerne trukket ut av Kargil, og krisen gled over. Hovedansvaret for det feilslåtte angrepet er i ettertid blitt lagt på den pakistanske hæren og daværende øverstkommanderende, general Musharraf. Det har blitt antatt at krigen var nær ved å kaste India og Pakistan inn i en storkrig.
Påskeformelen
Tabell
Det var mulig å finne den julianske påskedagen utfra en tabell. Man måtte da vite gyldentallet og søndagsbokstaven(e) for det aktuelle året. Ved hjelp av denne tabellen kunne man så finne datoen for påskedagen.
Kargilkrigen
Utfall og konsekvenser
Kargilkrigen førte til økt spenning og brutte diplomatiske bånd mellom de to landene, en økning i forsvarsbudsjettet i India, og ga trolig det hindunasjonalistiske partiet BJP økt oppslutning. I Pakistan førte krigen til økonomisk og politisk uro, og i oktober samme år tok hæren og general Pervez Musharraf makten gjennom et statskupp.
Påskeformelen
Tabell
Påskedagen var den første søndagen etter den viste fullmåne-datoen. Juliansk epakt var månens alder 22. mars.
Kargilkrigen
Utfall og konsekvenser
Det har blitt antatt at general Musharraf ville presse inderne til fredsforhandlinger, så da Pakistans statsminister besluttet å trekke pakistanske styrker ut fra Kargil-området skal forsvarssjef Musharraf angivelig ha blitt rasende.
Påskeformelen
Eksempel
Finn datoen for påskedagen 1520.
Kargilkrigen
Utfall og konsekvenser
Israel sendte såkalte droner til India. Enkelte har ment at dette bidro til å styrke båndene mellom de to nasjonene.
Påskeformelen
Eksempel
Gyldentallet for 1520 var 1.
Skotsbergelva
Skotsbergelva er en elvestrekning på omtrent fire kilometers lengde, mellom sjøene Ara og Aspern i Aremark kommune i Østfold. På grunn av oppdemming av Stenselva, først ved Krappeto, og senere ved Brekke kraftverk i Halden, ligger disse to sjøene praktisk talt på samme høyde, 105 moh.. Turistbåtene i Haldenkanalen trafikkerer derfor strekningen uten bruk av sluser. På det smaleste er elva bare 14 meter bred og 2,5 meter dyp og dette gjør at elva her fortsatt har mer karakter av en elv enn et sund.
Påskeformelen
Eksempel
1520 hadde søndagsbokstavene A&hairsp;G.
Tabellen viser at ved gyldentall 1 var det fullmåne 5. april; siden 5. april har dagsbokstaven D, ble 8. april den første etterfølgende søndag i 1520.
Gregoriansk påskeformel
Det andre regneskjemaet gjelder fra og med året 1583 med unntak for de land som innførte den gregorianske kalenderen ved et senere tidspunkt, deriblant Norge (1700) og kalles den gregorianske påskeformelen. Fordi skuddårene i den gregorianske kalenderen ikke følger en like enkel regel som i den julianske, er den gregorianske påskeformelen litt mer komplisert enn den julianske.
Påskeformelen gir nå en periodisk syklus på 5,700,000 år (eksakt): ((19 × 30 × 4 × 25 × 100 år) (Metons syklus × ant. gregorianske epakter × solkorreksjonssyklus (sekler) × månekorreksjonssyklus (sekler) × 100 år) (dvs. 68,400,000 måneder, 297,411,750 uker = 2,081,882,250 døgn)). Påskedagen kan falle på 35 forskjellige datoer; 22. mars er den tidligste, og 25. april er den seneste datoen. Sistnevnte dato var fra gammelt av en merkedag som kaltes gangdagen eller markusmesse. Ikke siden 1818 har påskedagen falt på den tidligst mulige datoen, og den vil ikke gjøre det igjen før i 2285. I 1913 og 2008 falt påskedagen på 23. mars, neste gang det skjer er i 2160. Påskedagen var på den senest mulige datoen i 1886 og 1943, neste gang det skjer er i 2038. 19. april er den vanligste datoen, i løpet av syklusen faller påskedagen på denne datoen hele 220,400 ganger, dette tilsvarer 3,87 % av alle gangene (gjennomsnittet for alle datoene er 2,86 %). 22. mars er den sjeldneste datoen, den forekommer bare 27,550 ganger (0,48 %), dernest følger 25. april som forekommer 42,000 ganger (0,74 %) i løpet av 5,700,000 år.
Tabell
Det er mulig å finne den gregorianske påskedagen utfra en tabell. Man må da vite epakten og søndagsbokstaven(e) for det aktuelle året. Ved hjelp av denne tabellen kan man så finne datoen for påskedagen.
Eksempel
Finn datoen for påskedagen 2030: G = 17 JE = 26 S = 15 L = 6 Gregoriansk epakt, GE = (JE − S + L + 8) mod 30 = 25 hvor mod gir resten etter en heltallsdivisjon. 2030 har søndagsbokstaven F.
Tabellen viser at ved epakt 25 er det fullmåne 18. eller 17. april. Fordi gyldentallet (G) er større enn 11, velges 17. april som fullmåne-datoen. Siden 17. april har dagsbokstaven B, blir 21. april den første etterfølgende søndag i 2030.
Avvik i Danmark-Norge
Ved innføringen av den gregorianske kalenderen i Danmark-Norge mandag 1. mars 1700 valgte man å følge de astronomiske tidspunktene for vårjevndøgn og fullmåne med utgangspunkt i Vens meridian etter anbefaling fra astronomen Ole Rømer.
Det eneste året da dette ga seg praktisk utslag var i 1744, da Danmark-Norge feiret påske én uke før alle andre land som hadde gått over til den gregorianske kalenderen. I 1724 var det også én ukes avvik, men da valgte man likevel å følge påskeformelen. I 1778 ville det også ha vært avvik, men da hadde man allerede besluttet å gå tilbake til å bruke den gregorianske påskeformelen.
Beregninger
Beregningen av datoen for påskedagen kan utføres på flere måter. Her er noen av de mest benyttede i nyere tid:
Gauss' metode (for både juliansk og gregoriansk kalender)
Metoden ble utarbeidet av Carl Friedrich Gauss og publisert i 1816 i artikkelen: «Berichtigung zu dem Aufsatze: Berechnung des Osterfestes».
Definisjoner K = årstallet a = K mod 19 b = K mod 4 c = K mod 7 Definér fra tabell: Årstall |  M  | N -- Juliansk kalender 15  6 Gregoriansk kalender 1583-1699 22   2 1700-1799  23   3 1800-1899  23   4 1900-2099  24   5 2100-2199  24   6 2200-2299  25   0 2300-2399  26   1 d = (19a + M) mod 30 e = (2b + 4c + 6d + N) mod 7 Hvis (d + e) < 10, vil påskedagen være (d + e + 22). mars ellers (d + e – 9). april. Med unntak av: 26. april erstattes med 19. april. 25. april erstattes med 18. april hvis d = 28, e = 6 og a > 10. Tallene M og N beregnes slik (skal bare gjøres for gregoriansk kalender, se over): Hvis k er årstallets to første sifre (hundretallet), p er kvotienten av divisjonen (13 + 8k)/25 uten hensyn til resten og q er kvotienten av divisjonen k/4 uten hensyn til resten, så er M = (15 - p + k - q) mod 30 og N = (4 + k - q) mod 7.
Meeus/Jones/Butchers formel (bare for gregoriansk kalender)
Denne formelen, som bare gjelder for den gregorianske kalenderen, ble første gang presentert i tidsskriftet Nature i 1876. Siden er den blitt trykt flere ganger bl.a. i bøker av Harold Spencer Jones (side 73) og Jean Meeus. Den er uten unntak, på lik linje med flere av eksemplene under.
Ku’damm 59
Ku'damm ( tysk original tittel:  Ku'damm 56  (sesong 1),  Ku'damm 59  (sesong 2)) er en tysk  miniserie produsert for ZDF og sendt på NRK.
Påskeformelen
Meeus/Jones/Butchers formel (bare for gregoriansk kalender)
Nedenfor vises formelen implementert med JavaScript.
Ku’damm 59
I den første sesongen av serien, over noen måneder, blir livene til tre gifte kvinner så vel som deres mor fremstilt i det stadig mer konservative Vest-Tyskland i 1956. I hovedrollen er Monika Schöllack (Sonja Gerhardt), som forventes å være en god husmor, men heller vil være fri til å danse rock'n'roll.
Påskeformelen
Lichtenbergs formel (for både juliansk og gregoriansk kalender)
Denne formelen ble publisert av tyskeren Heiner Lichtenberg i Historia Mathematica 24 i 1997: «Zur Interpretation der Gaußschen Osterformel und ihrer Ausnahmeregeln» (sidene 441 – 444). Den er enklere enn Meeus/Jones/Butchers formel, er uten unntak og har også en variant for den julianske kalenderen. Under er den skrevet som norsk Microsoft Excel hvor cellen A1 inneholder et årstall som bør være større enn 325.
OS er datoen for påskedagen uttrykt som en dato i mars (OS = 32 betyr 1. april osv.). I en dato-formatert celle i Excel kan fullstendig dato da skrives som: =DATO(A1;HVIS(OS>31;4;3);HVIS(OS>31;OS−31;OS))
Påskeformler i én enkelt celle i regneark (bare for gregoriansk kalender)
Det kan være fristende å bruke et regneark for å beregne den gregorianske datoen for påskedagen; én enkelt celle er tilstrekkelig. Da er det et par ting man bør være klar over først:
Kalenderen i «Microsoft Office Excel» på PC (og en del andre regneark) begynner med år 1900, som disse regnearkene mener var et skuddår som begynte på søndag. Men det året var ikke skuddår i den gregorianske kalenderen og det begynte på mandag! Fra og med torsdag 1. mars 1900 samsvarer ukedag og dato riktig i disse regnearkene. Dette betyr at hvis man teller antall døgn fra 1. januar 1900, blir det feil etter slutten av februar i 1900. Man må ta hensyn til disse feilene når man f.eks. skal beregne datoen til fastelavnssøndag 1900 (49 døgn før påskedagen) (riktig dato er 25. februar).
Formlene under kan brukes direkte i én enkelt celle i et regneark, f.eks. «Microsoft Excel» både på PC (1900-datosystem) og Mac (1904-datosystem): Norsk:  =AVRUND.GJELDENDE.MULTIPLUM.NED (DATO(A2;3;27−DAG(0))+0,97*REST(18,998*REST(A2+8/9;19)+HELTALL(0,68*HELTALL(A2/100)−HELTALL(A2/400)−5/9);30);7)+DAG(1) Engelsk: =FLOOR(DATE(A2,3,27−DAY(0))+0.97*MOD(18.998*MOD(A2+8/9,19)+INT(0.68*INT(A2/100)−INT(A2/400)−5/9),30),7)+DAY(1) hvor cellen A2 inneholder det fire-sifrede årstallet til datoen som man ønsker å finne for påskedagen i perioden 1900 – 9999. Cellen som inneholder utregningen bør formateres som en dato.
Det finnes også forenklede formler for beregning av påskedagens gregorianske dato, men disse gjelder bare for et begrenset tidsrom. Dette kan likevel være tilstrekkelig for å finne datoen(e) for påskedagen i en kortere periode. Flere av dem kan brukes direkte i én enkelt celle i et regneark, f.eks. «Excel» både på PC (1900-datosystem) og Mac (1904-datosystem): Norsk: =AVRUND(DATO(A3;4;1−DAG(0))/7+REST(19*REST(A3;19)−7;30)*0,14;0)*7−6+DAG(0) Engelsk: =ROUND(DATE(A3,4,1−DAY(0))/7+MOD(19*MOD(A3,19)−7,30)*0.14,0)*7−6+DAY(0) hvor cellen A3 inneholder det fire-sifrede årstallet til datoen som man ønsker å finne for påskedagen i perioden 1900 – 2203. Cellen som inneholder utregningen bør formateres som en dato. Den viste formelen vil gi riktig dato for påskedagen til og med år 2203. Deretter gir den hyppige feil (bl.a. i år 2204, 2207 og 2209). Andre forenklede formler kan gi feil dato for år 2079 også.
40-tal (tidsskrift)
40-tal var et svensk litteraturtidsskrift som ble utgitt av Bonniers förlag i årene 1944–1947.
Rdaksjonen bestod til å begynne med Werner Aspenström, Lennart Göthberg og Claes Hoogland, seinere også Mårten Edlund og Gustaf Rune Eriks. Fra høsten 1946 var Aspenström, Hoogland og Stig Dagerman redaksjonensmedlemmene.
Tidsskriftet var et sentralt og betydningsfullt forum for forfatterne innen førtitallismen med såvel skjønnlitterære bidrag som essayer og debattartikler. Den strebet allikevel ikke etter å lansere noe felles litterært program eller manifest for den førtitallistiske litteraturen. I det første nummeret i 1944 ble det deklarert:
Til tross for dette manglet ikke prinsipielle programerklæringer av enkeltforfattere. Lars Ahlin lanserte sin estetikk i essayet Om ordkonstens kris (1945:1). Stig Dagerman skrev om konflikten mellom dikterens sosiale og kunstneriske samvittighet i Diktaren och samvetet (1945:6). Gösta Oswald lanserte et program for nysymbolisme i ''Nysymbolismen. En förinnerligad objektivism'' (1946:5). Werner Aspenström problematiserte den absurde livsholdningen og presenterte en motsetningenes filosofi i Myten om människan (1947:4).