cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Olivenolje
De østlige middelhavslandene
Sinuhe, den egyptiske flyktningen som levde i nordlige Kanaan omtrent 1960 f.Kr., skrev om store kvanta med oliventrær. Olivenoljerester har blitt funnet i over 4000 år gamle mugger, i en grav på øya Naxos i Egeerhavet. Før 2000 f.Kr. importerte de dynastiske egypterne olivenolje fra Kreta, Syria og Kanaan, og var en av de viktigste bidragsyterne til handel og velstand i områdene.
Frem til 1500 f.Kr. var de østlige kystområdene rundt Middelhavet mest brukt til dyrking. Oliventrær ble deretter dyrket i iberiske og etruskiske byer, lenge før 8000 f.Kr., på grunn av fønikisk og kartagisk handel, og trenden ble så spredt til sørlige Gallia av de keltiske stammene i 7000 f.Kr. Oliventrær ble med sikkerhet dyrket i senmenoisk tid (1500 f.Kr.) i Kreta, og muligens allerede i tidlig minoisk tid. Dyrkingen av oliventrær i Kreta ekspanderte kraftig i etterkant av palasstiden, og spilte en viktig rolle i øyas økonomi. Minoene brukte olivenolje i religiøse seremonier. Oljen ble en viktig del av den minoiske sivilisasjonen, hvor det angivelig skal ha gjenspeilet menneskenes velstand. Minoene la fruktkjøttet inn i bunnfellingstanker, og når oljen hadde steget til toppen, tappet de vannet fra bunnen.
Oliventrær ble plantet i alle middelhavslandene under dannelsen av den romerske stat og imperium. Ifølge historikeren Plinius, hadde Italia «utmerket olivenolje til rimelige priser» ved første århundre e.Kr.. Han hevdet at det var «den beste i Middelhavet», en påstand som ble diskutert av mange olivendyrkere fra oldtiden. Olivenolje var meget vanlig i hellenske og latinske kjøkken. Byen Athen skal ifølge sagnene ha fått sitt navn fra at atenerne anså olivenolje som viktig, og foretrakk offergaven til gudinnen Athene (et oliventre) fremfor offergaven til Poseidon (en strøm av saltvann som fosset ut fra en klippe).
Spartanerne brukte oljen til å gni inn kroppen under treningsøkter i gymnastikksalen. Dette ble gjort for å erotisere og fremheve den mannlige kroppens skjønnhet. Denne bruken av olivenolje begynte i 700 f.Kr. og spredte seg deretter til alle de hellenske bystatene, samtidig med at atletene begynte med nakenopptredener, og varte i nesten tusen år frem i tid, på tross av de høye kostnadene dette medførte.
Hoonah-Angoon Census Area
Hoonah-Angoon Census Area, tidligere Skagway-Hoonah-Angoon Census Area, er et folketellingsområde i den amerikanske delstaten Alaska. Det ligger i de sørøstlige delene av staten og omfatter landområder rundt Glacier Bay, den nordlige delen av øya Chichagof, store deler av øya Admiralty og fastlandsområdene mellom Halkham Bay i nord og Fanshaw Bay i sør.
Folketellingsområdet grenser til Yakutat City and Borough i nordvest, Haines Borough og Juneau City and Borough i nordøst, Britisk Columbia i øst, Petersburg Borough i sør og Sitka City and Borough i sørvest. Det har et totalt areal på 28 268 kvadratkilometer og et folketall på 2 145 (2013).
Området som utgjorde Skagway-Hoonah-Angoon var en del av folketellingsområdet Skagway-Yakutat-Angoon frem til Yakutat-området ble organisert i 1992. I 2007 ble området rundt byen Skagway organisert i en egen bykommune, og det gjenværende uorganiserte området fikk sitt nåværende navn.
Lycée Pierre-Corneille
Lycée Pierre-Corneille er en fransk videregående skole i Rouen i Normandie. Skolen ble opprettet i 1593. Siden 1918 har skolen tatt imot norske elever. Skolen har totalt ca. 1750 elever og 160 lærere.
Etableringen av tilbudet
Opprinnelig var det meningen at den norske seksjonen skulle opprettes ved en videregående skole i Le Havre. Den planen kunne ikke gjennomføres på grunn av at første verdenskrig fortsatt herjet i Europa, og at skolen i Le Havre i 1918 var tatt i bruk som feltsykehus for belgiske soldater. Derfor falt valget i stedet på Lycée Pierre-Corneille i Rouen. Fra starten av ble det ansatt to norske lærere til å bo og undervise ved skolen.
Fra gutteskole til tilbud for begge kjønn
Frem til 2014 var det kun gutter som ble tatt opp som elever ved den norske seksjonen i Rouen; norske jenter fikk etter hvert et tilsvarende tilbud i Bayeux. Fra og med 2014 har jenter også kunnet søke seg til skolen.
Bolig- og arbeidsforhold i den norske seksjonen
De norske elevene har plikt til å bo i skolens internat det første året (av de vanlige norske tre), men som et kombinert økonomi- og integreringsprosjekt, blir alle de norske elevene tildelt en vertsfamilie som de må bo hos i helgene, mens internatet da holder stengt. Forøvrig er deres praktiske arbeidsforhold like med de franske elevenes forhold, noe som blant annet medfører at de ikke går de for Norge vanlige to semestrene pr skoleår, men i tre perioder (kalt «trimestre»). Ellers er den nødvendige tilpasningen og innføringen i det franske systemet (inkludert bruken av fransk som både arbeids- og dagligspråk) primært lagt til det første trimesteret; i denne perioden har de norske derfor en avvikende timeplan fra de franske, med en stor vekt på fransk sprog og kultur, og en motsvarende lettelse i visse samfunnsfag og de franske elevenes franskundervisning.
Den norske seksjonen har en norsk seksjonsleder, som fungerer som bindeledd med skolens administrasjon, og som norsk- og fransklærer for de norske elevene. Seksjonens elever har også tilgang til et eget oppholdsrom, men oppmuntres til å like gjerne bruke de felles rommene sammen med de franske elevene. For det andre og tredje året forventes elevene å skaffe seg egne boliger «i byen», og kostnadene til dette dekkes som vanlig av stipend (og evt. lån) fra Statens lånekasse for utdanning.
Oppstart 1918
Kaare Aas, Gunnar Amundsen, Sigurd Anda, Peter Martin Anker, Carl Arnesen, Otter Boberg, Thorstein Boger, Hans Peter Eide Buvik, Per Christian K. Clausen, Rolf Bull Engelstad, Haakon Eriksen. Thoralf Evje, Georg Friedstad, Ole Glad-Block, John R. Hanssen, Sigurd Heffermehl, Felix Hellestøe, Torleiv Helliesen, Arne Johan Hesle, Conrad Hofgaard, Harald H. Hørbye, Olav Jansen, Sigurd A. Johnsen, Sverre Kaurin-Andersen, Sverre Klem, Rasmus Kraag, Njaal Oftedal, Alfred Eide Parr, Arne Gunerius Pettersen, Sverre J. Pettersen, Lars D. Rasmussen, Johannes Sanner, Carl Bull Schnitler, Trygve Skaug, Ben Smith, Arne Steckmest, Harald Stornes, Alfred N. Svensen, John Tanke Sviland, Einar Frode Syvertsen, Sigurd Tveteraas, Hans Kamstrup Vogt.
Nerdrum holdeplass
Nerdrum holdeplass ligger på Kongsvingerbanen i Lillestrøm kommune. Holdeplassen betjenes av lokaltogene mellom Asker og Årnes/Kongsvinger.
Qatar under Sommer-OL 2008
Qatar under Sommer-OL 2008. Tjueto sportsutøvere fra Qatar deltok i sju grener, friidrett, fekting, skyting, bueskyting, svømming, taekwondo og vektløfting under Sommer-OL 2008 i Sydney. Det var sjuende gangen som Qatar deltok i et sommer-OL. De vant ingen medaljer.
Envisat
Envisat er en forkortelse for «Environmental Satellite», en miljøsatellitt bygget av ESA. Envisat ble skutt opp med Ariane 5G 1. mars 2002 fra Kourou i Fransk Guyana og er med sine 8211 kg pr. dags dato den største satellitten som er skutt opp. Den sirkulerer i en solsynkron polar bane i ca. 790 km høyde og sveiper rundt Jorda på 101 minutter. Satellitten er en videreføring av ERS-programmene. Ny teknologi gir mer presise instrumenter og vi får bedre resultater enn med ERS-satellittene. Dette sikrer god kunnskap om miljøet og prosesser på Jorda samt overvåkning og styring av Jordas ressurser.
Bruksområder
Envisat blir blant annet benyttet til GLOBCOVER-prosjektet der MERIS-instrumentet tar detaljerte bilder av jordoverflaten og setter det sammen til et kart. Bildene som nå blir tatt med Envisat gir en oppløsning på ca. 300 m og dette kartet har tre ganger høyere oppløsning enn tidligere satellittkart. Når kartet er ferdig vil det få mange bruksområder, blant annet for studier av menneskeskapte økosystemer og studier av klimaendringer. Totalt regner man 20 terabyte bildemateriale for å sette sammen hele GLOBCOVER-kartet.
Da orkanene Katrina (28. august 2005) og Rita (22. september 2005) herjet over Mexico-gulfen ga bilder tatt med ASAR og MERIS informasjon om vindhastighet og retning og bidro til økt beredskap før orkanene slo til for fullt. Bildene tatt med instrumentene MERIS OG ASAR dekker et areal på 100 x 75 km.
Instrumentering
Envisat inneholder ni instrumenter for jordobservasjon og gir oss informasjon om Jorda (land, vann, is og atmosfære). De fleste av Envisats instrumenter er videreutviklede modeller av instrumenteringen fra andre satellitter, hovedsakelig ERS-1 og ERS-2. Instrumenteringen veier 2118 kg og instrumenteringsinnkapslingen opptar 3099 kg på massebudsjettet. Envisat inneholder også en rekke kontrollmoduler (bl.a. nyttelaststyringsmodul, servicemodul og fremdriftsmodul) og kommunikasjonsantenner i tillegg til instrumenteringen.
Følgende instrumentering finnes på Envisat:
AATSR
Advanced Along Track Scanning Radiometer AASTR er siste utgave av instrumentene ATSR-1 og ATSR-2 som fantes ombord på ERS-1 og ERS-2. Instrumentet måler temperaturen på havoverflaten, har en oppløsning på ca. 1 km² og gir en nøyaktighet på 0,5K ved 80 % skyer. Har kanalene 1,6, 3.7, 11 og 12mm. Ved å studere temperaturendringer over en periode på mer enn ti år vil forskere ha mulighet til å prediktere globale temperaturendringer over lengre perioder. Det andre målet til AASTR er å studere vegetasjon på land og vegetasjonens tilstander:
Liste over stortingsrepresentanter 1969–1973
Etter valget fortsatte Per Bortens regjering (Sp, H, KrF, V), inntil lekkasjesaken førte til regjeringens avgang 17. mars 1971. Trygve Brattelis første regjering (Ap) satt fra 17. mars 1971 til 18. oktober 1972, og ble samme dato avløst av Lars Korvalds regjering (KrF, Sp, V) som satt ut perioden.
Metronet
Metronet er en avdeling under London Underground, og er et av to foretak ansvarlig for vedlikehold og utbedring av Londons undergrunnsbane. Frem til 18. juli 2007 var selskapet i privat eie, men det ble satt under administrasjon etter avsløringer om kraftige kostnadsoverskridelser, og senere overtatt av Transport for London / London Underground. Metronet har ansvaret for ni av undergrunnslinjene; "tube"-linjene Bakerloo, Central og Victoria, og de grunne linjene (subsurface-linjene), Circle, District, East London, Hammersmith & City og Metropolitan. Før juli 2007 var Metronet et konsortium eid av de fem selskapene Atkins, Balfour Beatty, Bombardier Transportation, EDF Energy og RWE Thames Water.
Envisat
AATSR
AASTR-instrumentet er et imaging radiometer, som observerer i det infrarøde og det synlige frekvensspekteret. Instrumentet har en synsbredde på 512 km sentrert i nadir.
ASAR
Advanced Syntethic Aperture Radar ASAR er Envisats største instrument og er pr. dags dato operativ. ASAR er et aktivt radarsystem og fordelen med det er at radaren kan se i all slags vær, både om natten og om dagen, og kan i tillegg se gjennom skydekket.
For å forklare ASAR ser vi på SAR generelt. SAR betyr syntetisk aperturradar og med dette mener vi at når radarantennen beveger seg vil avstanden mellom antennen og målet variere kontinuerlig, og fasen for det mottatte signalet vil variere i takt med avstanden. Når vi for et gitt tidsrom kjenner posisjonen for sending og mottak av en rekke pulser, kan vi addere ekkoene som om de var sendt samtidig fra en mye større vanlig radarantenne. SAR fungerer derfor som om det var brukt en antenne med diameter lik avstanden SAR-antennen har beveget seg. Uten denne teknikken ville SAR-antennen blitt 80 ganger større enn fartøyet i seg selv.
Bildene fra ASAR gir informasjon om polene, snødekke, havbølger, størrelse og bevegelse av ishav, landegenskaper, jordfuktighet og avskoging. Vi har også mulighet til å katastrofeovervåke jordskjelv og oversvømmelser. Bildene kan også benyttes for å bestemme informasjon angående skipstrafikk (størrelse, posisjon og fart), og blir på den måten en del av overvåkningstjenesten til havs. ASAR er bygd opp på erfaringer fra ERS-1 AMI og ERS-2 AMI (Active Microwave Instrument) for å fortsette og utvide jordobservasjon med SAR. I forhold til ERS AMI er ASAR et avansert instrument som bruker mange nye teknologier med forbedret ytelse, slik som en aktiv gruppeantenne, en digital «chirp»-pulsgenerator og ScanSAR modus for å operere med stråleskanning i elevasjon.
ASAR opererer i C-båndet med en frekvens som ligger i mikrobølgeområdet (5,331 GHz) med fem polarisasjonsvalg (VV, HH, VV/HH, HV/HH, or VH/VV). Denne frekvensen ligger i et område der atmosfærisk dempning og nedbør har liten innvirkning på signalene. Antennen er en såkalt gruppeantenne, det vil si at antennearealet består av en rekke antennesegmenter, der hvert segment er utstyrt med sin egen sender og mottaker. ASAR-antennen på Envisat består av 20 plater som hver består av 16 moduler, totalt 320 sende- og mottakermoduler. I hver modul kan man endre både fasen og amplituden og på den måten endre formen og retningen på strålingsdiagrammet. ASAR kan tilpasses forskjellig operative krav, dekke forskjellige strålebredder og operere med forskjellige polarisasjoner. Den høyeste oppløsningen er 30 m, og den kan kun operere i 30 minutter for hvert omløp.
Envisats ASAR kan operere i to modi:
Global Modus: Datahastigheten er lav i global modus (0,9 Mbps), og det benyttes moderat effekt, ca. 700 W. I global modus kan ASAR brukes kontinuerlig over hele banen.
Metronet
Selskapet som er ansvarlig for de øvrige undergrunnslinjene er Tube Lines.
Envisat
ASAR
Regional Modus: I regional modus er datahastigheten betydelig større (100 Mbps), og en effekt mellom 1200 W og 1395 W. Operasjonstid ca. 30 minutter. Det er tre forskjellige typer områdemodi;
DORIS
Doppler Orbitography and Radiopostioning Integrated by Satellite DORIS er et trackingsystem som kommuniserer med et tett nettverk av bakkemerker. På bakkestasjonene og i satellitten blir målingene presisjonsbearbeidet slik at Envisat får en omløpsbane med bare få centimeters avvik. I tillegg gir DORIS data som hjelper oss å forstå dynamikken til Jorda, overvåke isbreer, jord-ras og vulkaner. Den hjelper også med å bedre modelleringen av Jordas gravitasjonsfelt og ionosfæren. For å studere Jordas ionosfære brukes et dobbelt frekvenssystem som estimerer antallet frie elektroner.
DORIS ble opprinnelig laget for å utføre en presis omløpsanalyse av LEO-satellitter. Den ble konstruert for å gi en nøyaktighet på 10 cm eller mindre, og det realiseres ved hjelp av dopplerskifte som referanse. DORIS ble første gang brukt om bord på SPOT2-satellitten som ble sendt opp i 1990. Siden den gang har det blitt sendt opp flere satellitter med DORIS installert.
DORIS-instrumentet består av en ultrastabil krystalloscillator (USO) som er identisk med USOen som blir brukt på bakkemerkene til DORIS. Den har også dobbel frekvensantenne som sender i alle retninger. Hvert signal som sendes fra en bakkestasjon inneholder ID, som gir meteorologiske data og informasjon om stasjonens operasjonsstatus. Meldingen varer i 0,8 sekunder og blir sendt hvert 10. sekund. Toulouse og Kourou fungerer som tidsreferanse til DORIS. Her benyttes atomklokker for å få nøyaktig tid. Hovedkvarteret for posisjoneringen av DORIS ligger Toulouse.
MERIS
MERIS (MEdium Resolution Imaging Spectrometerer) et spektrometer som måler solstrålingen som reflekteres fra skyer og jordoverflaten. Instrumentet analyserer 15 spektralbånd i det synlige og infrarøde spekteret, fra 390 til 1040 nanometer, har en synsvinkel på 68,5° og en oppløsning på 300 m. Ved hjelp av et spektrometer og en todimensjonal CCD-matrise gir den både romlig- og spektral sampling. Dette spektrometeret kan for eksempel overvåke algeoppblomstringer og vannkvalitet langt kysten.
Den primære oppgaven er å observere fargen og sirkulasjonen i havet. Dette reflekterer biologisk aktivitet. Instrumentets målinger er et viktig bidrag til forskere som vil forstå havet og dets systemet. Den sekundære oppgaven er undersøkelser av atmosfæriske parametere i skyer, vanndamp og aerosoler. I tillegg kommer jordoverflateparametere som vegetasjonsprosesser der den spektrale signaturen til vegetasjonen gir informasjon om vekstfase og klorofyllnivå.
GOMOS
Global Ozone Monitoring by Occultation of Stars GOMOS er et såkalt middels spektrometer og er ESAs nyeste tilskudd til familien av instrumenter for undersøkelse av ozoninnholdet i atmosfæren. Hovedoppgaven til GOMOS er å måle profilen til O3, NO2, NO3, OClO, temperatur og vanndamp. Den kan måle både dag- og nattside. Ca. 180 stjerner på dagsiden og 1450 på nattsiden. GOMOS kan foreta over 600 målinger pr. dag. Målinger foretas mellom tropopausen og 100 km høyde.
Litt fakta:
MIPAS
Michelson Interferometer for Passiv Atmospheric Sounding Dette er et såkalt Fourier-transform-spektrometer, som måler termisk stråling fra gasser i den midlere og øvre atmosfæren. Målingene foretas i bølgelengdeområdet fra ca. 4 μm til 15 μm. Instrumentet kan kartlegge global distribusjon av opptil 20 forskjellige gasser, bl.a. O3, HNO3, H2O, N2O, CH4, og KFK-gasser. Instrumentet veier 320 kg, har et effektforbruk på 210 W og en datarate på 550 kbit/s. MIPAS kan registrere og spektralt løse opp store mengder emisjoner som opptrer i atmosfæren. Fordelen med dette instrumentet er at alle gassene kan måles samtidig, men dette fører til at analysemetodene for å skille ut og bestemme konsentrasjonen til den enkelte gassen blir svært ressurskrevende.
Liste over stortingsrepresentanter 1969–1973
Bernt Ingvaldsen (H) var stortingspresident 1969–1972, og Leif Granli (Ap) var stortingspresident 1972–1973.
Envisat
MWR
MicroWave Radiometer Hovedoppgaven til mikrobølgeradiometeret er måling av den totale vannmengden som er i atmosfæren og vanninnholdet i skyene. Dette brukes for å korrigere RA-2 signalet. MWR er et tokanals radiometer som opererer på frekvensene 23,8 GHz og 36,5 GHz. Disse frekvensene brukes for å måle styrken av den svake vanndampsemisjonslinjen. MWR veier 25 kg, har et effektforbruk på 23 W og en datarate på 16,7 kbit/s.
Fylkesvei 7580
Fylkesvei 7580 går mellom Herjangen og Herjangshøgda i Narvik kommune.
Veien var en del av europavei 10 fram til den nye veien mellom Herjangshøgda og Bogen ble åpnet rundt 2000.
Envisat
SCIAMACHY
SCanning Imaging Absorption spectroMeter for Atmospheric CHartographY.
Fylkesvei 7580
Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 767.
Envisat
SCIAMACHY
Primæroppgaven til instrumentet er å utføre globale målinger av gasser i troposfæren og stratosfæren. SCIAMACHY tar målinger av solspektre, topografi, egenskaper til skyer, hav- og bakkerefleksjon. SCIAMACHY er en fortsettelse av GOME-instrumentet som så «verdensrommet» på nært hold første gang i 1995 om bord på ERS-2. Forskjellen er de fire første kanalene på SCIAMACHY som dekker de samme bølgelengdene i UV og synlig lys som GOME dekker. Det som også er nytt i forhold til GOME er at SCIAMACHY har muligheten til å kalkulere sfærisk geometri, og kan ta høyoppløselige bilder av H2O, O3 og CH4. SCIAMACHY kan også brukes til å lage ozonkart.
LRR
Laser Retro Reflector LRR er et passivt speil og kan derfor ikke betraktes som et instrument. Den brukes som støtte til posisjonsbestemmelse og til RA-2 instrumentet som høydekalibrering. Ved hjelp av ILRS-stasjoner, som er et globalt nettverk av bakkebaserte laserstasjoner, kan man få en veldig nøyaktig posisjonsbestemmelse til satellitten. Laserstasjonene sender korte pulser opp mot Envisat, og måler deretter tiden det tar til ekkoet mottas. Dermed kan posisjonen til Envisat beregnes.
Fremdriftsmodul
Envisat benytter enkomponentdrivstoff av typen hydrazin, N2H4, for banekorreksjon. Envisat bærer 319 kg drivstoff og dette er fordelt på fire tanker. Fremdriftssystemet drives av en termisk kontroll og et solcellepanel med modifisert maskinvare fra SPOT-4, alt forbundet med servicemodulen. Det forventes et drivstofforbruk på 1/3 innen ti år.
Banekontrollmodul
Banekontrollmodulen (OCM) sørger for at Envisat holder seg innenfor de krav som er stilt til avvik fra sin planlagte rute. Dette kravet er satt til 1 km og med minimal forstyrrelse av målinger og Envisats oppdrag generelt. Såkalte in-plane-manøvreringer korrigerer høyde for å kompensere luftmotstand. Viktige faktorer her er baneforsinkelsen, lufttettheten og solaktiviteten. Dette er faktorer som henger direkte sammen og bestemmer hyppigheten til in-plane-manøvreringene (normalt to ganger pr. mnd.). Out-of-plane-manøvrering kompenserer for inklinasjonsavvik forårsaket av sol- og månegravitasjon. Solvind påvirker også inklinasjonen, men i mindre grad enn sol- og månegravitasjon. Manøvreringene skjer i ellipse for å unngå og skade optiske sensorer i direkte solstråling.
Høyde- og banekontrollsystemet bruker en stjernesensor og flere gyroer sammen med solsensorer og jordsensorer. RA-2 og MWR måler, ved hjelp av en dobbel frekvensmodulert puls, satellittens høyde over Jordas overflate med 4,5 cm nøyaktighet. Den første frekvensen er hovedsignalet og den andre frekvensen brukes til ionosfæregjennomløpstidskorreksjoner. DORIS og LRR måler eksakt baneposisjon til satellitten med 4,5 cm nøyaktighet og banehastighet med nøyaktighet 0,4 mm/s. Dette er basert på nøyaktig måling av dopplerskift i radiofrekvenssignaler sendt fra bakkepunktene til satellitten. Dopplermålingene gjøres ved 2,03625 GHz og de ionosfæriske korreksjoner måles ved 401,25 MHz. DORIS er et standardsystem brukt på flere satellitter som trenger høy posisjonsnøyaktighet.
Servicemodul
Envisats servicemodul (SVM) er en videreføring av SPOT-4 hvor designet er nytt, men prinsippet er det samme. SVM veier 2673 kg, har et effektforbruk mellom 684 W og 859 W avhengig av posisjon og er utviklet av Astrium (Dornier).
Anomalier
I det følgende kommer en oversikt over en del publiserte feil og uregelmessiggeter som har oppstått i Envisats levetid. «ASAR antenna gain problem» er et problem som stadig dukker opp i forbindelse med ASAR-instrumenteringen. Siden 10. juli 2003 har dette problemet dukket opp 59 ganger. På grunn av denne feilen ble strålingsmønstret i antennen endret og måledata ble derfor påvirket. I noen tilfeller ble måledata så dårlig at de måtte forkastes. ASAR opplevde også problemer med timing i innkjøringsfasen.
Feilkoden «Elevation voice coil command saturation error» inntraff første gang 24. januar 2005, og førte til kontrollsvikt i teleskopets elevasjonsdrivmekanisme (kalt «elevation voice coil mechanism»). Svikten inntreffer i forberedelsen til observering av en stjerne, dvs. når teleskopet innstilles mot den aktuelle stjernen. Instrumentet blir automatisk satt i hvilemodus og må deretter restartes fra bakken. Vanlige gjenopprettingsprosedyrer feilet, og feilen inntraff igjen umiddelbart. En del tester ble utført og problemet lå i MDE-apparaturen (Mechanism Drive Electronics), med usikkerhet om denne modulen fikk nok strøm hvis observasjonen mellom to stjerner hadde vinkel >20º. Løsningen ble derfor å redusere asimutrekkevidden til ±10° samt å modifisere instrumentet til å ignorere denne type feil. Konsekvensen var at GOMOS mistet en til fem stjerneobservasjoner pr. omløp. Modifikasjonen ble utført 29. august 2005 og instrumentet er nå operativt igjen, foruten dagens Ka-bånd-problemer.
I mars 2004 opplevde MIPAS et større antall feil og instrumentet ble satt i redusert modus. Feilene vedvarte i redusert modus og 20. august 2004 planla ESA 20 dagers utilgjengelighet for å rette feilen.
RA-2 instrumentet lider av periodisk feil i mottak av S-båndets radarekko. Målingene ble derfor ubrukelige. En spesiell algoritme ble utviklet for å kunne rekonstruere signalene.
Skuld
Skuld (norrønt Skuld, trolig fra verbet skulu, «å skulle» ) er i norrøn mytologi den yngste av nornene, den som representerer framtiden. Sammen med Urd og Verdande holder til ved Urdarbrønnen som ligger under verdenstreet Yggdrasil. Navnene Urd, Verdande og Skuld betegner tre tidsstadier: fortid, nåtid og framtid.
Skuld er også en valkyrje, en som velger og tar med seg tapre menn som faller i strid.
Voluspå
– Voluspå, vers 20
Nornene representerer en del av livsmysteriet i norrøn mytologi; skjebnen. Nornene bor dessuten ved Yggdrasil, og er således en del av norrøn kosmologi og skapelsesmyten. Det var ikke bare guder og dverger som bidro til skapelsen. I vers 17 ble menneskene Ask og Embla skapt «uten skjebne». I vers 20 får de skjebne av nornene. Uttrykket «skar i staver» henviser til at dikteren av Voluspå lar nornene skjære sine beslutninger som merker i tre, antagelig tilsvarende som i primstaver eller i loddmerker. Andre norrøne kilder forteller at nornene spinner eller vever skjebnen.
Skuld nevnes også ved navn i vers 30 i Voluspå, men ikke sammen med Urd og Verdande. Her nevnes Skuld som valkyrje sammen med en rekke andre: «Valkyrjer så hun, / vidt fra kom de, / gitt til å ride / til gudefolket; / Skuld holdt et skjold / Og Skogul et annet» Valkyrjenes rolle er vesentlig lik nornenes ved at de bestemmer og har særegen kunnskap, men den er mer aktiv og samtidig dyster ved at de er «herjans kvinner» og knyttet til krigen og slagmarken som er preget av blod og død. Hvorfor dikteren gir nettopp Skuld en dobbel rolle er ukjent.
Gylvaginning
I Gylvaginning i Den yngre Edda forteller Snorre Sturlason at Skuld er den yngste av nornene, og at hun også er en valkyrje som velger ut krigere som er falt i slag.
Skaldskaparmål
I den siste delen av Skaldskaparmål, Navnaþulur, som lister en rekke navn i vers, blir også Skuld nevnt som en av flere valkyrjer. Denne delen av Skaldskaparmål blir ikke alltid tatt med i alle moderne utgaver.
Johnny Palacios
Johnny Eulogio Palacios Cacho (født 20. desember 1986 i La Ceiba) er en honduransk profesjonell fotballspiller som spiller for den honduranske fotballklubben Club Deportivo Olimpia. Han spiller forsvar, og er også en del av.
Han ble tatt ut til Fotball-VM 2010 i Sør-Afrika, der også hans to brødre Wilson og Jerry Palacios ble tatt ut. De ble dermed de første tre brødrene som representerte et land under et Verdensmesterskap i fotball.
Alarga
Alarga var en ideell organisasjon som hjalp selskaper og organisasjoner med «å tiltrekke, beholde og videreutvikle interkulturelle talenter».
Alarga hadde et stipendprogram for interkulturelle masterstudenter i samarbeid med utvalgte bedrifter. Fra 2007 delte Alarga årlig ut et stipend på 100.000 norske kroner i samarbeid med partnerbedriftene til interkulturelle masterstudenter med fremragende akademiske resultater. Disse studentene hadde en merkompetanse i form av kjennskap til flere språk og innsikt i andre kulturer. Alarga gav norske bedrifter tilgang og mulighet til å håndplukke de beste før de forlot skolebenken.
Alarga delte ut de første stipendene i juli 2007. Navnet er i henhold til organisasjonen selv avledet fra latin og skal bety eller gi assosiasjon til «åpent hav» eller «reaching out».
Dilek Ayhan var daglig leder inntil hun ble statssekretær i 2013, og Erik Villum var styreleder.
Hage-saken
Hage-saken er blitt betegnelsen på saken der Atle Joar Hage i 1984 ble dømt for incest mot sine to barn. Han sonet dommen i 1986 og begikk selvmord i 1987, som en følge av anklagene. I 1998 ble han frikjent for anklagene (post mortem), etter at hans to barn begjærte saken gjenopptatt, idet de hevdet at det aldri var begått noen overgrep, og at det hadde funnet sted et justismord.
Dødsboet ble i 1999 tildelt et mindre erstatningsbeløp av staten, samt dekket en del av sine saksomkostninger.
Skilsmisse og tap av samværsrett
I forbindelse med en skilsmisseprosess hevdet Atle Hages ekskone at han hadde begått seksuelle overgrep mot deres to barn (en sønn og en datter) i tidsrommet august 1980 til juni 1982. I skilsmissesaken ble han derfor fratatt samværsretten med barna.
Domfellelse og soning
I 1984 ble det på grunnlag av anklagene også reist straffesak mot ham. Atle Joar Hage ble i Frostating lagmannsrett den 16. november 1984 dømt for «forbrytelser mot straffeloven § 195 første ledd 1. straffalternativ, § 194 og § 207 1. straffalternativ», til fengsel i 1 år, hvorav 120 dager ubetinget, og til å betale saksomkostninger med kr. 3 000,-. Aktor i straffesaken var Olaf Jakhelln.
Rettens administrator i straffesaken var Karl Solberg. Han hadde tidligere vært dommer i straffesaken mot Fritz Moen, som ble frifunnet da den saken ble gjenopptatt. De oppnevnte psykologene i saken uttalte at det var sannsynlig at påstandene fra barnas mor om seksuelle overgrep mot barna medførte riktighet. De to barna til Hage var 7 og 9 år gamle da straffesaken fant sted, og de ble på grunn av sin unge alder ikke ført som vitner i saken. Hage hevdet hele tiden at han var uskyldig.
Hage påklaget dommen, og søkte også om benådning, men ingen av sakene førte fram.
Atle Hage sonet fengselsstraffen fra mai til september 1986.
Saken vakte betydelig offentlig oppmerksomhet og den stemplet ham i hans nærmiljø. Han begikk selvmord den 21. september 1987.
Oppreisning
På vegne av Atle Joar Hages dødsbo og på egne vegne, fremsatte barna i henhold til straffeprosessloven § 444, § 445, § 446 og § 448, den 9. juni 1998 krav om erstatning og oppreisning for uberettiget straffeforfølging mot Atle Joar Hage. De krevde til sammen kr. 5 100.000,-. Frostating lagmannsrett avsa 24. september 1999 en kjennelse der dødsboet ble tilkjent erstatning fra Staten på tilsammen kr. 100 000,- og saksomkostninger for lagmannsretten med kr. 34 965,-.
Hages datter fikk ifølge avisen Aftenposten alvorlige psykiske problemer etter farens selvmord. Hages sønn uttalte i den samme avisartikkelen fra 2011 han som barn ikke visste at det foregikk en rettssak, og at han kunne ha forklart de sakkyndige at «ingenting galt hadde skjedd».
Hopsvatnet
Hopsvatnet (også kalt Strømsnesvannet) er en innsjø i Askøy kommune i Vestland. Den ligger like sør for Askevatnet.
Organisasjon
Organisasjon er to eller flere mennesker som arbeider sammen og utfører oppgaver for å oppnå et mer eller mindre klart definert mål. Dette vil i praksis innebære en formalisering med fordeling av sider ved arbeidet (rollefordeling/oppgavespesialisering) for at samarbeidet skal gi mest mulig effekt.
Organisasjoner fremmer medlemmene sine interesser, realiserer mål, produserer varer og tjenester, og administrerer og utøver myndighet.
Formelle organisasjoner
Formelle organisasjoner kjennetegnes av regelverk, prosedyrer og mål for den kollektive virksomheten. De formelle organisasjonene kan deles i to hovedgrupper: arbeidsorganisasjoner og frivillige organisasjoner. Arbeidsorganisasjoner er opprettet for å produsere bestemte varer eller tjenester i privat og offentlig virksomhet. Formelle organisasjoner er anerkjent av omgivelsene og/eller offentlige myndigheter som en enhet (i Norge ved oppføring i Foretaksregisteret), dessuten er retten til å tale eller inngå kontrakter på vegne av organisasjonen formalisert. Arbeidsorganisasjoner kan organiseres i forskjellig former (se Selskapsformer i Norge) og reguleres i selskapsrettens rettsregeler.
Frivillige organisasjoner
De frivillige organisasjonene knytter sin virksomhet til bestemte religiøse, kulturelle, humanitære, idrettslige, politiske og næringsmessige interesser og verdier. Et hovedskille mellom frivillige organisasjoner går mellom ideelle organisasjoner og interesseorganisasjoner. Det totale antallet lokalforeninger, klubber og lag blant frivillige organisasjoner i Norge anslås til 200 000. Det finnes ca. 1200 landsomfattende organisasjoner med et samlet medlemstall på mer enn én million. Organisasjon kan også være en betegnelse på aktiviteter som systematisk tar sikte på å ordne, iverksette, fremme og planlegge arbeid som utføres i organisasjoner eller skaffe seg oversikt over et sakskompleks. Organisasjon er i dagligtale ofte det samme som en forening.
Uformelle organisasjoner
Organisasjoner skiller seg fra uformelle grupper som familier, klaner, vennegrupper, nabolag og gjenger ved at organisasjoners sosiale relasjoner som oftest er mer formelle og målrettede. Dette er imidlertid ikke alltid tilfelle, og av og til kan slike andre sosiale grupper fungere så målbevisst og systematisk at de vanskelig lar seg skjelne fra ordinære organisasjoner.
Når det skjelnes mellom formelle og uformelle organisasjoner blir formelle organisasjoner definert på grunnlag av offisielle hierarkier og målsetninger; mens uformelle organisasjoner er definert utfra sosial praksis og forskjellige forhandlingsformer. I en formell organisasjon er medlemskap normalt regulert i en arbeidskontrakt eller medlemskapsbetingelser.
Organisasjonsteori
Innenfor organisasjonsteorien blir formell organisasjon ofte definert som «et sosialt system som er bevisst konstruert for å nå bestemte mål». En annen tilnærming er å definere formelle organisasjoner som en planlagt struktur av aktiviteter. Også da er strukturen planlagt med sikte på å oppnå noe som kan forstås som et målbilde om ikke nødvendigvis bestemte og klart definerte mål. Fellestrekk ved alle formelle organisasjoner er med andre ord «redskap for å realisere mål». Men hvordan de skal nå disse målene og hvilken struktur de gir systemet som settes opp med målbildet for øyet er avhengig av hvilken oppgave de har, hvilken teknologi de har til rådighet, hva målene er og hvilke påvirkninger, krav, begrensninger og muligheter organisasjonen møter fra sine omgivelser.
Uformell organisasjon er i organisasjonsteoretisk sammenhengen en referanse til det sosiale nettverket som etablerer seg innenfor personkretsen av en formell organisasjon, med en uavhengig og selvskapt sosial struktur. Denne uformelle organisasjonen har ingen etablerte felles mål og etablerer kommunikasjonsveier og maktstrukturer uavhengig av og til tider i strid med den formelle organisasjonen. Innenfor den uformelle organisasjonen kan man finne ulike (makt-)koalisjoner.
En klassisk organisasjonsteoretisk betraktning er å se organisasjonens mål og virkemåter som konsekvens av interessene til en dominerende koalisjon innenfor den uformelle organisasjonen, som kan være en varierende konstellasjon over tid og i forhold til ulike prosesser og forhold i organisasjonens liv. I denne betraktningsmåten, som gjerne kalles organisk, var mål-fokuset betraktelig neddempet, eller endog eksplisitt forkastet. Andre og senere organisasjonsteoretiske retninger som også er kritiske til instrumentell målorientert teori subsummeres gjerne under kategoriene kritisk teori og postmoderne teori.
I organisasjonsteori finner man også en tredje type organisasjoner, som gjerne betegnes spontane. Det kan typisk være den organiseringen av mennesker som er på stedet ved en ulykke eller naturkatastrofe, en spontant oppstått samordning av innsatsen til skadebegrensing og hjelp til skadelidte, som for eksempel brannslukking, redning av mennesker og dyr som har blitt stengt inne eller begravet av ras og sammenraste konstruksjoner, førstehjelp til skadde og så videre. Når eksterne redningsmannskaper kommer frem overlates scenen gjerne til disse, som representerer formell organisering selv om den umiddelbare oppgaven de skal løse er ad hoc-preget.
Organisasjonsforskning
Organisasjonsforskning setter søkelyset på blant annet arbeidsdeling, samordning, styring, mål, interesser og endring i organisasjoner. Man har også studert tilsiktede og utilsiktede sosiale virkninger av ulike organisasjonstyper. Organisasjonsforskning har vært rettet mot organisasjoner i både næringsliv og offentlig forvaltning samt ideelle organisasjoner og interesseorganisasjoner. Man trekker på en rekke disipliner (statsvitenskap, sosiologi, økonomi, psykologi) og dette medfører at det er tale om et mangfoldig og sammensatt fag.
Det undervises og forskes på organisasjoner ved høyskoler, handelshøyskoler og universitet. Også ved frittstående forskningsinstitutter som Fafo, SNF og ISF forskes det på dette området. Norske organisasjonsforskere er med i Nettverk for organisasjonsforskning i Norge.
Leder av organisasjoner
Den daglige lederen i en stor organisasjon eller institusjon, for eksempel i en interesseorganisasjon, kalles ofte generalsekretær. Generalsekretæren er som regel ansatt, til forskjell fra styrelederen som gjerne blir valgt på organisasjonens landsmøte. I noen politiske partier kalles denne stillingen partisekretær, som hos enkelte partier også er valgt på landsmøtet og har en mer politisk rolle. Dette er vanlig praksis hos for eksempel Arbeiderpartiet. I bedriftsorganisasjoner og offentlige etater kalles ofte den daglige lederen for direktør, disponent eller administrerende direktør. En daglig leder er dermed en fullmektig («agent») som driver organisasjonen på oppdrag fra eier(e) eller medlemmer («prinsipal»). Den øverste beslutningsmyndighet ligger altså hos organisasjonens øverste organ (generalforsamling, landsmøte, parlament), mens daglig leder har fått delegert beslutningsmyndighet for daglig drift.
Attack Attack!
Attack Attack! (dannet 2005) var et amerikansk post-hardcore-band fra Westerwille, Ohio. De har gitt ut EP-en If Guns Are Outlawed, Can we use swords?, samt albumene Someday Came Suddenly (2008), Attack Attack! (2010) og This Means War (2012). Musikken deres kjennetegnes av nedstemte gitarer, tunge «breakdown» og elektroniske effekter som auto-tune og bruk synthesizer. Bandet har hatt mange medlemskifter, og nåde Caleb og John forlot bandet i 2012. Tyler Sapp og Phil Druyor kom derfor inn for både Caleb og John, og skrev i løpet av de første tre dagene i bandet singelen «No Defeat». Bandet meldte fra at de hadde gått fra hverandre i 2013.
Natt på museet
Natt på museet (originaltittel: Night at the Museum) er en amerikansk fantasy-komedie og eventyrfilm fra 2006. Filmen er basert på The Night at the Museum, en barnebok skrevet av Milan Trenc i 1993. Manus ble skrevet av Ben Garant and Thomas Lennon. Regien var ved Shawn Levy, og Ben Stiller, Robin Williams, Dick Van Dyke, Mickey Rooney, Ricky Gervais, Carla Gugino, Charlie Murphy, Steve Coogan og Owen Wilson medvirker.
Den ble etterfulgt av Natt på museet 2 (2009).
Handling
Larry Daley er en skilt far som har problemer med å holde på jobbene han forsøker seg på. Han er desperat for at sønnen Nick skal respektere ham, da Nick er i ferd med å knytte bånd med sin mer suksessrike stefar. Etter å ha fått sparken fra nok et arbeidssted, søker han på jobb ved American Museum of Natural History, og får stilling som nattevakt.
De tre eldre nattevaktene gir ham en rask omvisning, anbefaler ham å la noen av lysene være på, og advarer ham mot å slippe noe «inn… eller ut». Larry følger selvsagt ikke instruksjonsboken han får utdelt, og kaos er snart et faktum. Dexterm, en ape fra den afrikanske utstillingen, river instruksjonsboken i filler, og en slåsskamp oppstår. Larry blir heldigvis reddet fra slåsskampen av en voksmodell av Theodore Roosevelt, som forklarer at helt siden den egyptiske steintavlen kom på museet, har alt som er utstilt blitt levende. Han forklarer også at hvis noen av utstillingsobjektene ikke står på plassen sin i det solen står opp, forvandles de til støv.
Dagen etter anbefaler en av de eldre nattevaktene ham å studere historien rundt hendelser og personer utstilt på museet slik at han kan forberede seg bedre til natten.
Dagen etter kommer Larry opp med en plan. Planen slår feil ut i det Dexter stjeler nøklene hans, og en neandertal rømmer ut av et vindu og forvandles til støv i det solen står opp.
Larry beholder såvidt jobben etter det som hendte i hulemannutstillingen. For å overraske sin sønn, tilbyr Larry å ta ham med seg på jobb den følgende natten, men ingenting kommer til live. Larry oppdager at de tre eldre nattevaktene har stjålet den egyptiske steintavlen, på grunn av at den gjør dem yngre. Nick stjeler tilbake steintavlen fra dem igjen, og gjør så utstillingsobjektene kommer til live igjen. En av de eldre nattevaktene stjeler tavlen på nytt, og låser Larry og Nick inn i det egyptiske rommet.
Etter å ha kommet seg unna noen store statuer, åpner Larry sarkofagen i rommet og slipper løs mumien Ahkmenrah som beordrer statuene til ikke å angripe Larry, men heller bryte igjennom porten som stenger dem inne. Ved hjelp av Ahkmenrah blir Larry venn med huneren Atilla, og sammen roer de ned de slåssende utstillingsobjektene. Larry overbeviser dem om at de må jobbe sammen for å fange nattevaktene, og sammen greier de å få tak i to av dem, mens den tredje stikker av med steintavlen. Larry og en gruppe utstillingsobjekter tar opp jakten, og de får til slutt tak i den tredje nattevakten. Ahkmenrah utfører en trylleformel på steintavlen for å få utstillingsobjektene til å roe seg ned.
Dagen etter gir Mr. McFee Larry sparken, til tross for hans forsøk på å rydde opp på museet. Larry får imidlertid tilbake jobben etter at en rekke nyhetsoppslag gjør at flere kommer for å se utstillingen. Senere den natten holder Larry og Nick fest sammen med utstillingsobjektene.
Produksjon
Bygningen som vises i filmen er et sett som ble bygget i Vancouver i Canada, og er basert på American Museum of Natural History i New York.
Niko Bellic
Niko Bellic er en fiktiv karakter i Grand Theft Auto IV, i Grand Theft Auto-serien.
Niko er fra Øst-Europa  , og drar til Amerika for å leve den amerikanske drømmen som fetteren har skrytt av. Men det viser seg å være sprøyt: Han har ingen dyre biler, og ingen damer. Niko kommer på grunn av dette opp i flere dilemmaer. Stemmen til Niko Bellic er spilt av den amerikanske skuespilleren Michael Hollick.
Handlingsreferat
Nikos nasjonalitet ble aldri spesifisert i spillet. Det ble trodd at han var enten russisk, serbisk eller kroatisk. Niko var sønn av Milica Bellic, og en ikke-navngitt far i et ukjent land i Øst-Europa. Som tenåring deltok Niko i en navnløs konflikt som både infanterist, stridsvogn-operatør og helikopter-pilot, hvor han ble vitne til en rekke grusomheter som traumatiserte ham. Dette førte også til hans kyniske syn på livet. Etter at hans enhet på femten menn fra landsbyen hans ble overfalt av fienden, rømte Niko og konkluderte med at enheten var blitt forrådt av en av deres egne soldater. Han fikk senere vite at det fantes to andre overlevende, Florian Cravic og Darko Brevic, og han sverger hevn over forræderen.
Etter denne konflikten opplevde Niko problemer med å leve et normalt liv, og broren hans ble drept i aksjon. Niko kjente bare til vold, og henvendte seg til den kriminelle underverdenen på Balkan. Han sluttet seg til en gruppe som drev med menneskehandel, drevet av den russiske Ray Bulgarin. Under en smugling inn i Italia, synker båten som Niko jobbet på i Adriaterhavet. Nico var i stand til å svømme i sikkerhet, men Bulgarin anklaget ham for å ha stukket av med pengene deres. Niko ønsker deretter å flykte fra Bulgarin. I 2008 reiser Nico til sin fetter Roman, som befinner seg i Liberty City. Men Niko innser raskt at Romans historier om suksess i USA var overdrevet. I virkeligheten bor fetteren hans i en liten leilighet i Broker-distriktet, og skylder spillegjeld over hele byen. Han driver en heller ulønnsom drosje-tjeneste.
Filippinenes historie
Filippinene er en øygruppe hvor befolkningen taler en rekke beslektede språk som tilhører familien austronesiske språk. Filippinene var en av Spanias kolonier fra 1500-tallet.
Man anser aeta-folket for å være den eldste befolkningen på Filippinene; de regnes med til negritoene. De austonesiske folkenes forfedre innvandret på et senere tidspunkt, og de opprinnelige innbyggerne trakk seg lenger inn i landet.
Filippinerne praktiserte fra gammelt av naturreligioner. Filippinene drev handel med indere og kinesere siden middelalderen. De stiftet etterhvert kontakt med folk i nærliggende områder som introduserte islam. Noen av dem stiftet også bekjentskap med buddhismen. I sør innførte de muslimske innvandrerne et styre med rajaer og sultaner. Et landområde ble underlagt Brunei. Mesteparten av landet ble imidlertid fortsatt styrt av høvdinger.
Noen gamle tekster fra denne tiden ble skrevet med den skriften som er kjent som baybayin, som var utviklet fra den indiske brahmi-skriften.
Flere av de store oppdagelsesreisende kom til Filippinene, deriblant Ferdinand Magellan i 1521. Filippinene kom under spanjolenes innflytelse. To av øyene fikk navnet Islas Filipinas i 1543 etter Filip II av Spania, som da var prins. Siden kom det navnet til å bli brukt om alle øyene. Det var også Filip II som sørget for at koloniseringen av øyene ble godt organisert. I 1571 ble Manila grunnlagt. Filippinene kom da til å bli sete for viktig handelsvirksomhet. Krydder og andre høyt verdsatte varer ble omsatt i stort omfang.
Med spanjolene fikk den romersk-katolske kirke stor innflytelse innen befolkningen. Dog forble noen filippinere muslimer, og noen fortsatte å praktisere tradisjonelle religioner. Muslimene på Suluøyene og Mindanao i sør kom aldri helt under spanjolenes herredømme.
På 16- og 1700-tallet kom det til kamper mot engelskmennene og nederlenderne. Engelskmennene forsøkte å besette Manila, men oppgav dette igjen ved freden i Paris i 1763.
Siden ble Filippinene styrt fra Ny-Spania, men så erklærte José Basco y Vargas området som en egen spansk koloni i 1781. I en periode fikk guvernørene meget stor personlig makt, nesten så de ble egne statsoverhoder. Senere fikk øyene status som spansk provins.
I tiden som fulgte begynte det imidlertid å reise seg strømninger blant filippinerne som ønsket politisk selvstendighet. Adskillige folk slo seg sammen og begynte å kjempe for sin sak. Mot slutten av 1800-tallet ble organisasjonen Katipunan stiftet. Denne organisasjonen hadde som mål å få i gang en revolusjon, og om nødvendig bruke voldelige midler. Organisasjonen var revolusjonær og samtidig preget av hemmelige ritualer.
På begynnelsen av 1900-tallet fikk Filippinene status som commonwealth under USA. Med tiden ble det bestemt at selvstendighet skulle innføres etter en viss periode. I 1935 ble selvstendighet lovet etter en periode på ti år. Man begynte derfor å forberede dette på mange måter, men andre verdenskrig gjorde imidlertid at forholdene ble noe endret. Japan besatte Filippinene under krigen. Etter blodige kamper gjenerobret amerikanerne øygruppen 1944-45, og 4. juli 1946 ble Filippinene en selvstendig stat. Ved selvstendigheten 1946 ble liberaleren Manuel Roxas valgt til president, og etter hans død i 1948 overtok visepresident Elpidio Quirino.
University of Toledo
University of Toledo  er et delstatseid, forskningsbasert universitet i Toledo i delstaten Ohio, USA. Det ble opprettet i 1872 med tilbud kun innen tegning og arkitektur. Siden fikk det egne fakulteter for ingeniørfag, jus, medisin, med mer.
Fortsatt er kunstfag viktig, med Toledo Museum of Art like ved campus. I tillegg hører University of Toledo Medical Center (UTMC) til universitetet siden 2006, det var tidligere selvstendig under navnet Medical University of Ohio.
Et viktig forskningssenter er Wright Center for Photovoltaics Innovation and Commercialization (PVIC), hvor det forskes på miljøvennlig elektrisitetsproduksjon.
Settere
Settere (entall = setter, av eng. setting, som betyr å stivne eller fryse til) er en betegnelse som brukes om en liten gruppe stående fuglehunder som trolig oppsto på De britiske øyer på 1600-tallet.