cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Connaraceae
Connaraceae er en plantefamilie i ordenen Oxalidales.
Maja Sandler
Maja Sandler (født Lundberg i 1877, død 1971) var en svensk aktivist for humanitær innsats.
Sandler var lærer og arbeidet ved forskjellige folkehøyskoler. Hun var gift med Rickard Sandler, Sveriges statsminister 1925-26, utenriksminister 1932-36 og 1936-39 og landshøvding i Gävleborgs län 1941–1950. Sammen med sin mann startet hun Arbetarnas bildningsförbund (ABF).
Sandler engasjerte seg til hjelp for krigsrammede barn. I forbindelse med borgerkrigen i Spania tok hun initiativ til Svenska kvinnokommittén för Spaniens barn, etablert i desember 1936. Under vinterkrigen arbeidet hun for å hjelpe finske barn og var leder i Centrala Finlandshjälpen (CF), grunnlagt i desember 1939. Sandler var også aktiv i Svenska Norgehjälpen.
Sandler ble tildelt Haakon VIIs Frihetskors «for fremragende fortjenester av Norges sak under krigen.»
Kollbøtte
Kollbøtte er en kroppslig rulle, eller rotasjon, framlengs eller baklengs om tverraksen og er regnet som grunnleggende ferdighet innen turn. Å slå en kollbøtte kan også være beskrivende for en person som faller omkulls. Som barnelek blir fremlengs rulle gjerne omtalt som å stupe kråke.
Bevegelsesmønsteret i en kollbøtte er lik rullebevegelsen i en saltomortale der en kropp roterer om tverraksen i et hopp der hodet søker frem og ned, slik at hoften passerer over hodet uten at hendene berører bakken. En kollbøtte kan også være egnet for å ta av trykket mot underlaget ved et planlagt, eller ikke planlagt fall. Dette vises eksempelvis i en framlengs rulle, der en vanlig kombinasjon fra håndstående er å slippe kroppen over, for så å falle rullende over krummet rygg, og deretter trekke føttene inn mot setet og rulle opp til stående posisjon.
Etymologisk kommer kollbøtte fra det franske culbuter, av cul i betydning «bakpart» eller «hode», og buter i betydning «støyte imot» og kan oversettes til å gå hodestups eller hodekulls.
En kollbøtte kan i overført betydning også vise til at noen totalt endrer mening eller for å forklare noe som er overraskende eller en rask endring.
Cunoniaceae
Cunoniaceae er en plantefamilie i ordenen Oxalidales.
Freden i Stralsund
Freden i Stralsund (Stralsundfreden) var en militær våpenhvile mellom Hansabyene og Danmark. Fredsavtalen ble inngått 24. mai 1370 i Stralsund. Avtalen ble forhandlet frem av representanter for byene og Henning Podebusk på vegne av kong Valdemar Atterdag. Avtalen ga blant annet Hansabyene kontroll over Skånemarkedet i 15 år og rett til å godkjenne valget av Valdemars etterfølger.
Beskrivelse
Den 1. mai 1370 møttes i Stralsund representanter for 23 hansebyer med danske utsendinger under ledelse av Henning Podebusk, høvedsmann for kongeriket Danmark, for erkebiskopen av Lund og or biskopene av Roskilde og Odense. Dem danske konge selv hadde etter sitt nederlag forlatt ditt rike.
Representantene for hansebyene Lübeck, Stralsund, Greifswald, Stettin, Kolberg, Stargard, Kulm, Thorn, Elbing, Danzig, Riga, Reval, Dorpat, Kampen, Zuidersee, Briel, Harderwijk, Zutphen, Elburg, Stavoren, Deventer, Dordrecht og Amsterdam var enten borgermestere eller rådsherrer i sine byer.
Ettersom Hansaen i motsetning til sine allierte ikke var opptatt av merrskapsområder men hovedsakelig om handelsfordeler, kunne den la forbli på danske hender de under krigen erobrede deler av Skåne men nøye seg med å få tilbake med sine gamle privilegier. De beholdt for seg selv festningene Helsingborg, Malmö, Skanør og Falsterbo for femten år, som var å utløse mot 12.000 merker rent sølv. Slik havnet den danske øresundstollen i Hansaens kasse. Dessuten fikk Det danske riksråd i fremtiden ikke velge noen ny konge uten forutgående tilslutning fra Hansaen.
Freden i Stralsund markerer høydepunktet for den hanesatiske forbund i Østersjøområdet. Blant annet oppnådde man at Valdemars etterfølger bare kunne velges med Hansens tilslutning.
B-VM i ishockey 1997 for menn
Ishockey-VM 1997 pulje B ble avholdt i Katowice og Sosnowiec i Polen i perioden 12. - 21. april 1997. I forbindelse med utvidelsen av A-puljen fra 12 til 16 lag fra 1998 var opp- og nedrykksprosedyren i B-VM for 1997 endret vesentlig. Hviterussland, som vant B-puljen, rykket opp til A-puljen sammen med Sveits, som til tross for at de endte på en 3.-plass var automatisk kvalifisert til A-puljen som vertsnasjon. Lagene som endte nr. 2, 4 og 5 i årets B-VM (Kasakhstan, Østerrike og Polen) skulle spille en kvalifiseringsturnering sammen med laget endte på sisteplass i A-puljen om spill i A-puljen. Ingen lag rykket ned til pulje C.
Dommere
IIHF utnevnte følgende dommere og linjedommere til å dømme kampene under ishockey-VM 1997:
Kamper
Alle klokkeslett er gitt i lokal tid UTC+02.00.
Direktoratets prisutdeling
Følgende spillere ble kåret til turneringens beste målvakt, forsvarsspiller og angrepsspiller av IIHFs direktorat:
All-star lag
Turneringens All-Star lag ble stemt frem av internasjonale medier ved avslutningen av turneringen. Følgende spillere ble stemt frem:
Følgende land ble også tildelt turneringens Fair Play-pris av det internasjonale ishockeyforbundets direktorat:
Beste målvakter
De fem beste målmaktene som har spilt 40 % eller mer av lagets totale spilleminutter. Kilde: IIHF.com
Vrangselva
Vrangselva (svensk: Vrångsälven) er ei elv som renner fra Lierfløyta i Kongsvinger kommune, gjennom Eidskog kommune og videre over grensen inn i Eda kommune i Sverige hvor den renner ut i sjøen Hugn. Derfra renner vannmassene videre gjennom andre elver og sjøer før det når Vänern og følger Göta älv ut i Kattegat.
Ettersom vannskillet mellom Vingersjøen og Vrangselva bare er noen få meter høyt, vil vann ved høy vannstand i Glomma renne via Vingersjøen og over i Vrangselva. Vannskillet er på 145,56 meter ved gården Gropa om lag 500 meter sør for Granli stasjon. Dette fenomenet kalles bifurkasjon. Flom i Glomma kan på denne måten skape flom i Vrangselva. Det er mulig at Vrangselva følger Glommas tidligere løp slik det var før noe fikk Glomma til å renne vestover ved Kongsvinger.
Krepsepestangrepet i 1971
Vrangselva ble i 1971 rammet av krepsepest som spredte seg oppover fra Sverige. Det ble forsøkt å stoppe spredningen med elektriske gjerder, men disse mislyktes. Spredningen stoppet først ved en betongdemning nesten øverst i elva.
Google Street View
Google Street View er en tjeneste under Google Maps og Google Earth som gir 360° horisontal og 290° vertikal panoramasikt av en rekke steder langsmed veier (et bilde per 10 til 20 meter, anslagsvis) rundtom i hele verden, fra en høyde på omtrent 2,5 meter. Street View ble lansert 25. mai 2007, og er gradvis utvidet til å omfatte flere byer, og i disse byene, flere gater, og også noen landlige områder.
Google Street View viser bilder tatt med 360°-kamera plassert på taket av en flåte med Chevrolet Cobalt i Nord-Amerika, Opel Astra i Europa, Holden Astra i Australia og New Zealand, Toyota Prius i Japan, Fiat Stilo i Brasil, Toyota Yaris i Sør-Afrika og Pontiac G5 i Mexico. Områder som ikke kan nås med bil, slik som områder for fotgjengere, smale gater, skibakker etc. dekkes til tider av Google Trikes (trehjulinger) eller snøscootere. På hver av disse bilene står det et 360°-kamera, en GPS-enhet for posisjonering og tre laserscannere for måling av opptil 50 meter 180° foran bilen. Også Googles egne brukere har mulighet for å laste opp sine egne 360° bilder til tjenesten.
Tilgjengelighet
{{legend|#305BA3|Gjeldende dekning}} {{legend|#7E98CE|Planlagt dekning}} {{legend|#B9B9B9|Ingen dekning}}
VM i orientering 2019
Verdensmesterskapet i orientering 2019 (World Orienteering Championships) var det 36. verdensmesterskapet i orientering. Mesterskapet ble arrangert 13.–17. august 2019 i Østfold. Sarpsborg fungerte som vertsby for arrangementet.
Orienterings-VM 2019 var det første VM bestående utelukkende av skogsøvelser siden VM i orientering 1999. Tidligere har Finland (2001), Sverige (2004) og Japan (2005) arrangert skogssprinter.
Posten Norge utga 14. juni 2019 et frimerke i forbindelse med verdensmesterskapet.
Teigblanding
Teigblanding eller teigdeling er en betegnelse på en fordeling av områder innen landbruket. Fra tidligere tider og fram til ca. 1850 var gårdene blitt endret etter at store landområder ble stadig mer oppdelt i teiger, blant annet i forbindelse med arv og ekteskap (medgifte). Teigene var ofte små og det var ikke mulig å gjerde inn den enkelte teig slik at brukerne stadig måtte rette seg etter hverandre. I Nord-Norge var det ikke vanlig med gjerder før 1900 og mange steder ble det praktisert jordfellesskap. Magnus Lagabøtes landslov fastslo at ved skifte skulle teigene være like god og ha samme bredde og lengde. Teigblanding var særlig utbredt på Vestlandet. Oppdelingen av gårdene i flere bruk resulterte i såkalt «mangebølte» gårder. En gård med bare ett bruk kalles «einbølt». På Jæren kunne de store gårdene ha 8-10 bruk, i middelalderen var det vanlig med 3-4 brukere på hver gård på Jæren.
Dette var urasjonelt og førte til behov for rasjonalisering. I 1823 ble så «Lov om utskifting» vedtatt. Det viste seg imidlertid at denne loven ikke fikk den tilsiktede virkning. Først ved «Jordskifteloven» som ble innført i 1859 («Lov om Jords og Skovs Udskiftning af Fællesskab av 12. oktober 1857») ble det fart i utskiftningsarbeidene på landet. Utskiftingene innebar at eierne fikk jorden sin samlet på ett sted. Innføringen av loven ble også en viktig milepæl i kartfesting av eiendomsgrenser. Særlig i perioden 1860 – 1890 ble det laget mange store og kunstferdige utskiftningskart av høy kvalitet. Fremdeles foretar jordskifteverket årlig mange større utskiftningsforretninger etter ønske fra gårdbrukerne. I Danmark forsvant teigblandingen ved utskifting fra omkring 1800. I England skjedde utskiftingen noe tidligere enn i Norge blant annet i regi av godseierne, gjennom prosess kalt enclosure.
Havråtunet er eksempel på en gård som ikke gjennomgikk stor utskifting og en flere hundre år gammel teigdeling er bevart. Husene på Havrå ligger også i en tradisjonell klynge.
Teigblanding i Norge
I tiden etter Svartedauden i 1300-årene utviklet det seg en særegen gårdsstruktur i Norge, med personlig frie og til dels selveiende bønder, i motsetning til i det meste av resten av Europa. Den skilte seg ut på andre måter også; i Sentral-Europa bodde folk i særegne landsbyer, mens i Norge samlet bosetningen seg i forskjellige typer tun. Siden folketalet vokste relativt sterkt utover 1700-tallet ble det flere og flere gårddelinger mellom f.eks. brødre ved arveskifte.
Østlandet
På Østlandet ble utviklingen kjennetegnet av at en fikk en sterk ekspansjon i husmannsstellet til det kulminerte omkring 1850. Etableringen av en husmannsplass skjedde gjerne ved at den av brødrene som var odelsgutt til hjemmegården skilte ut fra gården en husmannsplass til de andre brødrene. På den måten skulle det være mulig for dem også å stifte familie. I dette jordbruksamfunnet var gården og jorden kilden til velstand og godt liv. De som ikke hadde gård de kunne overta risikerte å måtte friste livet som legdeslem eller være tjenestefolk på livstid. Denne ordningen utgjorde en sterk, sosial  spaltingsprosess.
Vestlandet og Sørlandet
På Vestlandet gjorde de det derimot ofte slik at selve hjemmegården ble delt i flere gårdparter. I mange tilfeller var det flere små åkrer av ulik kvalitet spredd vidt omkring, og det samme kunne gjelde engstykkene. For at hver av lotteierne skulle få sin part av både den beste og den dårligste jorden, benyttet en gjerne den metoden at hver åker ble delt opp i flere deler (eller teiger). Disse teigene ble så fordelt etter størrelse proporsjonalt med hvor mye landskyld lotteieren eide i den jorda som skulle deles. For å få maksimal rettferdighet i fordelingen kunne man også gjøre det slik at de ulike teigene gikk på omgang, såkalt årsskifte. Slik fikk systemet en egen iboende dynamikk. Der man først hadde begynt med teigblanding måtte man fortsette på nydyrket område. Regelen på Vestlandet og Sørlandet var dermed at innmarksarealet til ulike bruk ble utgjort av en mengde teiger, som lå spredd mellom tilsvarende teiger til de andre brukene på gården. I utmarken var det større eller mindre grad av sameie, og om høsten og våren ble innmarksarealet ofte nyttet til fellesbeiting. Som rimelig kan være med et slikt komplisert fellesskapssystem ble det ofte tvister og uenighet om mange større eller mindre ting vedrørende gårdsdriften og jorddelingen.
Jordskiftereform
Veksten i folketallet fremtvang en stadig sterkere oppdeling av jorden. De enkelte husene og teigene til de ulike bruk på gården kom etter hvert til å ligge mer eller mindre planløst omkring hverandre. De topografiske forholdene på Vestlandet og Sørlandet bidro ytterligere til å komplisere driften på det enkelte bruk. Helt fra så langt tilbake som til Gulatingsloven har det eksistert lovverk om jordskifte, noe som avspeiler vanskene med teigblanding.
Det ble igangsatt en jordskiftereform med vår første utskiftingslov fra 1821. Formålet var å samle teigene til mer sammenhengende, større jordstykker, til enkeltbruk og flytte hovedhus og driftsbygninger som tilhørte det enkelte bruk dit jorden ble drevet. På denne måten ville man legge forholdene til rette for mest mulig rasjonelle driftsformer. Det viste seg imidlertid at denne loven ikke fikk den tilsiktede virkning. Først ved «Jordskifteloven» som ble innført i 1859 («Lov om Jords og Skovs Udskiftning af Fællesskab av 12. oktober 1857») ble det fart i utskiftningsarbeidene på landet, og innføringen av denne loven ble også en viktig milepæl i kartfesting av eiendomsgrenser.
På Østlandet forsvant mye av den gamle teigblandingen ved utskifting før 1900. På Vestlandet ble utskiftingen gjennomført omkring 1900.
792 Metcalfia
792 Metcalfia er en hovedbelteasteroide. Den ble oppdaga den 20. mars 1907 av Joel Hastings Metcalf fra Taunton i Massachusetts, USA. Den er oppkalt etter Metcalf, i likhet med astroiden 726 Joëlla.
Udødelige (Persia)
Persiske Udødelige var et persisk elitevaktregiment under de gresk-persiske krigene.
Begrepet Udødelige kommer fra Herodot som kalte dem enten Ti Tusen eller Athanatoi (gresk:Ἀθάνατοι; udødelige). Perserne selv brukte nok ikke begrepet, Herodot kan ha brukt en forvridning av begrepet anusiya (kompanjonger).
Herodot forteller at Udødelige var tungt infanteri ledet av Hydarnes som ble holdt konstant på 10 000 mann, hver drepte, alvorlig sårede eller syke medlem ble umiddelbart byttet ut med en ny. Regimentet aksepterte bare mediske eller persiske søkere.
Deres våpen var et skjold av lær og tre, et kort spyd med en jerntupp og en motbalanse på den andre enden, en bue med piler, et hylster for dem og en dolk eller et kort sverd. Regimentets uniform bestod av en tiara eller myk feltlue, en brodert langarmet tunik, bukser og en rustningskappe. Deres vanlige taktiske disposisjon var at den fremste rekken ville angripe fienden mens bakre rekker skjøt piler for å støtte angrepet.
Regimentet ble fulgt av et vogntog med dekkede vogner, kameler og esler som transporterte deres kvinner og tjenerne og de fikk spesialmat.
Udødelige deltok i slagene ved Marathon og Thermopylene og var i de persiske okkupasjonstroppene i Hellas i 479 f.Kr. under Mardonius. Aleksander den store beseiret dem i slaget ved Issos i 333 f.Kr.
Phaeopate
Phaeopate er en slekt av biller som tilhører den artsrike underfamilien Lamiinae i familien trebukker (Cerambycidae). Slekten omfatter bare én kjent art.
Utseende
En middelsstor, avlang, gråbrun trebukk. Antennene er en del lengre enn kroppen. Pronotum er tønneformet, omtrent så langt som bredt. Dekkvingene er parallellsidige, beina forholdsvis korte og kraftige. Kroppen har tegninger dannet av lyse skjell.
Utbredelse
Arten er bare kjent Queensland, Australia.
Aprosictus
Aprosictus er en slekt av biller som tilhører den artsrike underfamilien Cerambycinae i familien trebukker (Cerambycidae).
Utbredelse
Slekten er utbredt i Australia, Ny-Guinea og Sulawesi.
Berg skole (Kongsberg)
Berg skole er en barneskole på Heistadmoen i Kongsberg. I 2009-2010 semesteret hadde den 45 elever fordelt på 1-4 klassetrinn.
Elaeocarpaceae
Elaeocarpaceae er en plantefamilie i ordenen Oxalidales.
Tetramelaceae
Tetramelaceae er en plantefamilie i ordenen Cucurbitales.
Efteløt skole
Efteløt skole er en barneskole i Efteløt i Kongsberg kommune. I 2009-2010 semesteret hadde skolen 102 elever fordelt på 1.–7. klassetrinn.
Værvarsling
Værvarsling er en subjektiv tolkning av en meteorologisk prognose om det kommende været for et geografisk avgrenset område og for en bestemt tidsperiode. Varslingsmetoden, utviklet over de siste 150 årene, består i å skaffe så fullstendig oversikt som mulig om atmosfærens nåtilstand gjennom observasjoner, anvende kunnskap om atmosfæriske prosesser (se meteorologi) til å beregne hvordan atmosfæren vil endre seg fremover i tid. Siden værsystemene mer eller mindre er kaotiske systemer, og det ikke er mulig å observere alle detaljer i nåtilstanden, vil det være begrenset hvor langt frem varslene er pålitelige.
Cosmas Damian Asam
Cosmas Damian Asam (født 28. september 1686 antakelig i Benediktbeuern i Bayern; død 10. mai 1739 i München)  var en tysk maler og arkitekt fra senbarokken. Cosmas Damian Asam arbeidet hovedsakelig med sin bror stukkatøren og billedhuggeren Egid Quirin Asam.
Værvarsling
Varslene blir gjerne spesifisert for vindforhold, temperatur, nedbør, solskinn og skyforhold. Når det er nødvendig kan det sendes ut prioriterte værvarsler som kulingvarsel og stormvarsel.
Cosmas Damian Asam
Asam var den viktigste sørtyske takmaler mellom barokk og rokokko. Han arbeidet dels sammen sin bror Egid Quirin Asam, med dekoreringen av slott i Bruchsal, Ettlingen og Mannheim og klosterkirken i Weingarten (Württemberg).
Cosmas Damian Asam og Egid Quirin Asam er sammen kjent som Asambrødrene.
Værvarsling
Værvarslingens historie
Mennesker har alltid vært svært avhengige av været, særlig i eldre tider da mennesker begynte å bli avhengige av landbruk og fiske for å kunne overleve. Derfor har man i årtusener prøvd å forutsi været. Den første kjente beskrivelsen av en værvarslingsmetode er funnet i Kina 3000 f.Kr. Forfatteren het Nei Tsing Sou Wen. Metodene ble videreført i India 400 f.Kr. og i Babylonia. Aristoteles skrev i 340 f.Kr. om vær og vannets kretsløp i verket Meteorologica. De mest vellykkede metodene var basert på gjenkjennelse av visse værfenomener, skyer og lignende, og ut ifra tidligere erfaringer visste man hvordan været sannsynligvis kom til å bli påfølgende dag eller i kort tid fremover. Koblingen til astrologi var mindre vellykket. Erfaringene har opp gjennom generasjonene blitt overlevert som værtegn. Mange tradisjonelle værtegn kan fortsatt fungere som gode varslingsindikatorer, mens andre er påviselig statistisk uholdbare.
Lewis Fry Richardson satte på 1920-tallet frem ideen om numerisk værvarsling, som kort sagt dreier seg om hvordan man kan regne ut atmosfærens tilstand i fremtiden ved hjelp av meteorologiske formler. Dette krever svært stor regnekapasitet og de første datamaskinene i verden ble laget nettopp for dette formålet. De norske meteorologene Ragnar Fjørtoft og Arnt Eliassen deltok i pionergruppen for elektronisk anvendelse av det matematiske formelverket, slik at reell varsling ble praktisk mulig. Den første 24-timers prognosen ble laget i 1947. Beregningen tok i seg selv 24 timer, og var dermed ikke praktisk anvendelig. De første anvendelige prognosene ble laget i 1950.
Selv i dag er de kraftigste datamaskinene i verden (såkalte superdatamaskiner) i bruk for å varsle været.
Moderne værvarsling
Moderne værvarslingsrutiner inndeles i fem ledd:
Innsamling av værdata
Værdata blir rutinemessig samlet inn flere ganger i døgnet av opplærte observatører, automatiske værstasjoner eller bøyer. Man observerer atmosfærisk lufttrykk, temperatur, vindstyrke, vindretning, fukt og nedbørmengder i tillegg til andre parametre avhengig av om det er en automatstasjon eller ikke (en automatstasjon kan f.eks. ikke observere skytyper). World Meteorological Organization (WMO) har ansvar for å standardisere instrumentene som blir brukt og hvordan værdata blir innhentet. Det er f.eks. viktig at alla data blir samlet inn på samme tidspunkt rundt om i hele verden. De innsamlede værdataene blir så sendt ut i form av kodede meldinger som f.eks. METAR-kode eller SYNOP-kode.
I tillegg har man i økende grad begynt å bruke data fra værsatellitter, fordi de dekker nesten hele jordoverflaten. Selv om satellittbilder som viser synlig lys er nyttige for meteorologer for å se skysystemer, kan ikke disse brukes av numeriske varslingsmodeller. Infrarøde (IR) data kan derimot gi informasjon om temperaturen på overflaten og toppen av et skydekke. Individuelle skyer kan også spores fra et tidspunkt til det neste for å få informasjon om vindstyrke og retning i skynivået. I tillegg kan man ved hjelp av krusninger på havoverflaten vite vindstyrke og retning ved havnivå.
Assimilering av data
Under assimilasjonsprosessen blir innsamlede værobservasjoner brukt sammen med den numeriske modellens siste varsel for tidspunktet da innsamlingen fant sted for å lage en meteorologisk analyse. Dette blir det beste estimatet på atmosfærens nåværende tilstand, og er en tredimensjonal representasjon av fordelingen av temperatur, fuktighet og vind.
Numerisk prognose (modellresultater)
Numeriske værvarslingsmodeller er datasimuleringer av atmosfæren. De bruker analysen som utgangspunkt og regner ut atmosfærens tilstand fremover i tid ved å bruke meteorologiske ligningssett. De kompliserte ligningene krever superdatamaskiner for å løses raskt nok til at de kan brukes i et værvarsel for de kommende dagene. Modellresultatet utgjør så grunnlaget for værvarselet.
Tolkning av prognosen (korrigering av modellresultat)
Modellrådata blir ofte automatisk korrigert før de blir presentert for varslingsmeteorologen. Dette kan f.eks. være statistiske teknikker for å fjerne kjente systematiske feil i modellen, eller for å gjøre justeringer basert på andre numeriske værvarsel.
Før Bergensskolens prinsipper ble realisert måtte varslingsmeteorologen produsere hele værvarselet bare ut ifra observasjonene. Idag, derimot, bruker meteorologene i stor grad data fra modellene for varsel som gjelder mer enn ett døgn etter observasjonstidspunktet. Meteorologene må tolke modellresultatene slik at de blir forståelige for sluttbrukeren. Meteorologene følger ikke nødvendigvis modellresultatene til punkt og prikke. Ofte har meteorologen tilgang til flere modellresultater, og dersom disse viser forskjellig resultat, må man ofte ta hensyn til dette. I tillegg spiller meteorologenes erfaring fremdeles en viktig rolle, spesielt med tanke på lokale effekter som modellene kanskje ikke er i stand til å fange opp.
Norge er et relativt vanskelig område å bedrive værvarsling, fordi modellene som regel har for dårlig oppløsning til å fange opp alle fjorder og fjell. For store flate områder er modellene etterhvert blitt så gode at varslingsmeteorologene ikke trenger å gjøre stort med modellresultatene.
Presentasjon av værvarsel
Den siste delen av værvarslingsprosessen er kanskje den viktigste. Man må ha kjennskap til hva sluttbrukeren trenger i et værvarsel for at informasjonen skal være nyttig og forståelig.
Offentlig informasjon
En av de viktigste sluttbrukerne er den vanlige mannen i gata. Folk flest er mer eller mindre opptatt av hvordan været blir. Blir det sol, opphold, regn, snø eller kanskje tordenvær? Blir det varmt eller kaldt? Lite eller mye vind? Dette er faktorer som virker inn på svært mange områder. Tordenvær kan ødelegge elektriske apparater i hjemmet eller slå ut transformatorer. Mye snø eller regn kan skape store problemer for trafikkforholdene, og i tillegg føre til flom. Kraftig vind kan gjøre skade på både bygninger og personer. Fjernsyn, radio, aviser og Internett blir brukt til å bringe denne informasjonen ut til folket.
Flytrafikk
Luftfarten er svært avhengig av værforholdene. Tåke eller lavt skydekke kan hindre mange fly i å lande eller ta av. Turbulens og ising kan føre til farlige situasjoner i luften. Tordenvær kan føre til svært kraftig turbulens, ising, hagl, kraftig vind og lyn. Flymannskapet blir alltid opplyst om værforholdene på ruten de skal fly før de tar av.
Offshore
Både kommersielle selskaper og privatpersoner har stor nytte av værvarsel til sjøs, og her er det i stor grad faktorer som vindstyrke og retning, bølgehøyde, bølgeperiode og tidevann som er det viktigste. Oljeindustrien i havområdene utenfor norskekysten er f.eks. svært avhengige av været både med tanke på å holde produksjonen i gang, og med tanke på logistikk. Det blir fort dyrt når en oljeplattform må stanse produksjonen på grunn av uvær.
Energibransjen
Strøm- og gassleverandører og energimarkedet (som kjøper og selger strøm) er avhengige av været for å forutse forbruk og produksjon av energi. Generelt er temperaturen det viktigste med tanke på forbruk, mens nedbør og vind er det viktigste for produksjon (særlig nedbør i Skandinavia). Om vinteren kan kaldt vær føre til at folk bruker mer energi på oppvarming, mens varme perioder om sommeren kan føre til at folk bruker mer strøm på luftavkjøling. Nedbør virker inn på strømprisene ved at lite nedbør fører til mindre produksjon og dermed blir strømmen dyrere. For forbrukeren er derfor det verste scenarioet en tørr høst (lite produksjon) etterfulgt av en kald vinter (høyt forbruk).
Privat sektor
Private selskaper betaler i økende grad for værvarsel skreddersydd for deres behov, slik at de kan øke sine inntekter eller unngå større tap. F.eks. kan butikkjeder tilpasse varene i hyllene etter hva de venter at forbrukerne skal kjøpe i forskjellige værsituasjoner. Enkelte store bedrifter vil ha været i de byene der de har kontor, slik at de ansatte raskt kan vite hva slags vær de kan vente hvis de må reise mellom de forskjellige kontorene.
Ensembleprognoser (EPS)
Selv om varslingsmodeller varsler værsituasjoner som ser realistiske ut for den nærmeste fremtid, vil en liten feil i varselet vokse med tiden på grunn av atmosfærens kaotiske natur. Detaljene man kan få ut av et varsel blir derfor mindre og mindre ettersom disse feilene øker. Etter en stund vil feilene bli så store at varselet ikke lenger har noen nytteverdi (f.eks. når det nærmer seg 50 % sjanse for at et varsel er rett). Noe av årsaken til disse feilene kan være feil i observasjoner eller mangelfulle observasjoner. Et lavtrykk blir som regel dannet over hav, der det kan være lange avstander mellom observasjonene. Derfor kan et lavtrykk i utgangspunktet være dårlig representert i en modell.
Dersom man ser på et enkelt modellvarsel får man derimot ingen indikasjon på om dette varselet er korrekt eller ikke. Derfor har man innført ensembleprognoser som består av et større antall prognoser (på det mest opp i 50 prognoser) der man har gjort små endringer i prognosenes starttilstand. Prognosene blir så delt inn i grupper (cluster) med tilsvarende værutvikling. Fordelingen av gruppene kan så brukes til å regne ut sannsynligheten for at ulike værsituasjoner skal inntreffe. Slike utregninger krever svært stor regnekapasitet.
Ensembleprognoser blir i økende grad brukt i operasjonell værvarsling (f.eks. ECMWF, NCEP)
Nowcast
Nowcast er et ord som kommer av det engelske ordet for varsling (forecast), og omfatter varsling på svært korte tidsrom fremover i tid, gjerne bare 6 timer frem. I dette tidsrommet har en meteorolog fremdeles mer å tilby enn numeriske datamodeller. På så korte tidsrom kan en meteorolog varsle individuelle regnbyger med forholdsvis stor sikkerhet. Slike værsystemer er ofte for små til å fanges opp av modellene. Meteorologer bruker radarbilder, satellittbilder og observasjonsdata til å lage analyser av småskala værsituasjoner, og kan på den måten lage et mer nøyaktig varsel for de neste timene.
Temperatur
Skildrer temperaturendringer fra den ene dagen til den andre
Skydekke
Skymengde blir målt i tallet på åttendedeler av himmelen som er dekket av skyer (internasjonal standard)
Nedbør
Verdiene viser til nedbør i løpet av 24 timer.
Vind
Man bruker som regel bare én av åtte retninger (f.eks. nordøst (NE), sør (S)). Hvis vindretningen varierer i løpet av dagen, kan man bruke «omkring sør» eller vind «mellom sørøst og sørvest». Når man nevner to vindretninger på denne måten, blir de alltid nevnt med økende gradtall (med klokken).
Vindstyrke under frisk bris blir vanligvis bare omtalt som «bris», og alle vindstyrker over dette følger Beauforts skala.
Geografi
Her er noen spesielle ord og uttrykk som iblant blir benyttet i værvarslingen i Norge:
Domaine des Crets
Domaine des Crêts er en fransk vinprodusent etablert i 2014 i et samarbeid mellom Francois Lequin, en etablert vinprodusent fra familien bak Domaine Rene Lequin-Colin i Santenay, og Matthieu Ponson. Produsenten holder til i Ozenay, vest av Tournus, i øvre del av Mâconnais på grensen til Côte Chalonnaise. Produserer skjer etter økologiske prinsipper.
Vingården er tidligere kjent som Domaine Pascal & Sylvie Pauget. Etter oppkjøpet i 2013 ble navnet endret til Domaine des Crêts som leverte sin første årgang i 2014.
Alle viner fra Domaine des Crêts er laget 100 % av vindruen chardonnay.
AOC Mâcon-Chardonnay
AOC Regional appellasjon som viser til landsbynavnet Chardonnay, ikke vindruen med samme navn.
AOC Mâcon-Villages
Fra sørvendt mark med jordsmonnet leire og sandstein. Handplukket i 30 kg kasser og lagret 11 måneder på eikefat, der 10 % er nye.
Vinene er ansett som et godt og rimelig alternativ til de høyt prisede burgundviner fra Côte-d'Or, da spesielt Côte de Beaune.
Gamlegrendåsen skole
Gamlegrendåsen skole er en barneskole på Gamlegrendåsen i Kongsberg. Den er en av de største barneskolene i Buskerud med 467 elever (2009-2010 semesteret ).
Brann
Tidlig på kvelden 22. september 2001 brant en av fløyene til skolen ned til grunnen, og to gutter innrømmet etterhvert å ha satt fyr på skolen. Fløyen ble bygget opp igjen og er i dag i full drift.
Egid Quirin Asam
Egid Quirin Asam (døpt 1. september 1692 i Tegernsee i Bayern, død 29. april 1750 i Mannheim) var en tysk maler, stukkatør og billedhugger i senbarokken.
Liv
Etter læretiden hos sin far, maleren Hans Georg Asam, ble hans første selvstendige arbeid Klosterkirken i Rohr 1717. Egid Quirin arbeidet hovedsakelig sammen med sin bror, Cosmas Damian Asam. De utførte i perioden 1723/1724 freskene og stukkaturen i domen i Freising.
Etter at Egid Quirin Asam hadde slått seg ned i München lykkes det ham mellom 1729 og 1733 å kjøpe flere tomter like ved hans eget bolighus. På disse tomtene bygde han med sin bror Cosmas Damian Asamkirken i München, som regnes som brødrenes betydeligste verk sammen.
Asam arbeidet deretter med stukkaturene i Residenz Mannheim og på jesuittkirken samme sted. I den andre verdenskrigen ble alle Asams arbeider i Mannheim ødelagt.
Egid Quirin Asam og Cosmas Damian Asam er sammen kjent som Asambrødrene.
Kakskerta
Kakskerta er en tidligere kommune i det finske landskapet Egentliga Finland. Kommunen hadde innbyggere i 1963. Kakskerta var en finskspråklig kommune.
thumb|left|Herregården Brinkhall Kakskerta ble slått sammen med Åbo i 1968 og er nå en bydel i Åbo. Kakskerta bydel består i hovedsak av øyene Kakskerta og Satava som ligger sør for sentrum av byen.
På Kakskerta ligger herregården Brinkhall fra 1793
Joseph Pepé
Joseph Pepé (født 5. mars 1881, død 1970) var en britisk skytter som deltok i de olympiske leker 1912 i Stockholm.
Pepé ble olympisk mester i skyting under OL 1912 i Stockholm. Han var med på det britiske laget som vant lagskytingen i 50 meter rifle med 762 poeng foran Sverige med 748. De andre på laget var William Pimm, Edward Lessimore og Robert Murray. Det var seks lag med fire mann på hvert som deltok i konkurransen. Pepé skjøt 189 poeng som var det nest svakeste resultatet på det britiske laget. Han var også med på det britiske laget som kom på andreplass 25 meter rifle bak Sverige.
Datiscaceae
Datiscaceae er en plantefamilie i ordenen Cucurbitales, med 2 arter i én slekt – Datisca.
Allmennlegeforeningen
Allmennlegeforeningen (Af), tidligere Alment praktiserende lægers forening (Aplf), er yrkesforeningen (Den norske legeforening) for leger som praktiserer allmennmedisin.
Liste over kulturminner i Sula
Liste over kulturminner i Sula er en oversikt over fredede og/eller bevaringsverdige bygninger og elementer i Sula. Data er hentet fra Riksantikvarens liste over kulturminner.
ID-nummer består av et lenket tall som går direkte til det aktuelle kulturminnet i Kulturminnesøk.
Irene Høvik Helgesen
Irene Høvik Helgesen (født 29. mai 1985) er en norsk friidrettsutøver, som spesialiserer seg på sprint. Hun representerer FRI IL.
På nasjonalt nivå har hun mange medaljer fra NM i friidrett. I 2006 fikk hun bronse på 400 meter, med tiden 56,08. Året etter, i NM i friidrett 2007 fikk hun to medaljer; sølv på 200 meter, bak Elisabeth Slettum, og gull på 400 meter, 2 hundredeler foran Benedicte Hauge.
I NM i friidrett 2008 forsvarte hun gullet fra året før, igjen med Hauge som sølvmedaljevinner. Året etter måtte hun imidlertid se seg slått av Vibecke Brun, og fikk sølv på 400 meter.
Mads Syversen
Mads Henrik Syversen (født 29. august 1963) en norsk finansmegler og leder av Arctic Securities.
Irene Høvik Helgesen
På internajonalt nivå har hun ingen medaljer. Hun deltok i EM i friidrett innendørs 2009, der hun ble slått ut i kvalifiseringsheatet på 400 meter. Hun løp på 54,73, som er hennes personlige rekord, og kom på fjerdeplass i sitt heat.
Mads Syversen
Han jobbet som megler i Orkla Finans som senere ble overtatt av SEB Enskilda. Han var administrerende direktør i SEB Enskilda og leder av SEB i Norge. Syversen gikk ut og grunnla i april 2007 meglerfirmaet Arctic Securities sammen med flere av sine tidligere kolleger.
Syversen var i 2006 i en rettstvist med skattevesenet om 30 millioner kroner som var tatt ut som utbytte via et indre selskap Syversen var i mange år en nær medarbeider av Kjell Inge Røkke.
UltraBirken løp
UltraBirken løp er et årlig terrengløp som ble arrangert første gang i 2009. Start er på Sjusjøen og mål er ved Håkons Hall på Lillehammer. Løypa er ca 60 km lang.
I 2009 fullførte 49 av 52 startende utøvere, mens i 2015 var det ca. 200 deltakere.
Flommen i Pakistan 2010
Flommen i Pakistan i 2010 begynte i juli etter et kraftig monsunregn i Khyber Pakhtunkhwa-provinsen nordvest i Pakistan. Over 1600 mennesker ble bekreftet omkommet, 4,6 millioner skal ha blitt hjemløse og til sammen rundt 20 millioner mennesker skal ha vært direkte berørt. Estimater fra de offisielle redningsarbeiderne sa at dødstallene kunne stige til 3000 ofre. En tredjedel av Pakistan ble berørt av flommen, og en femtedel av pakistansk jord lå under vann.
Flommen
Flommen var et resultat av monsunregn som det var meldt skulle fortsette inn i begynnelsen av august, og som var beskrevet som den verste for sitt område på 80 år. Pakistans meteorologiske institutt sa at 300 mm nedbør falt over en periode på 36 timer, og var mer enn forventet. Manuel Bessler, leder for FNs Sentrale humanitære samordningsenhet, slo fast at 36 distrikter var involvert og at 550 000 mennesker var berørt, selv om senere rapporter økte tallet til rundt én million. Informasjonsministeren i provinsen, Mian Iftikhar Hussain, forklarte at "infrastrukturen i provinsen var allerede ødelagt av terrorisme. Det som var igjen ble tatt av flommen." Han kalte også flommen for "den største ulykken i vår historie". Regjeringen varslet at dødstallene kunne stige, ettersom mange byer og landsbyer ikke kunne nås, og at kommunikasjonen ble brutt. I noen områder var vannhøyden på 5,5 meter, og beboere ble satt på takene mens de ventet på at hjelpen skulle komme. Minst 45 bruer og 3700 hus ble tatt av flommen. Karakoramveien, som forbinder Pakistan og Kina, ble stengt etter at en bru ble ødelagt.
Saudastreiken
Saudastreiken var en arbeidskonlikt ved Sauda Smelteverk (daværende Electric Furnace Products Company, Ltd) i 1970. Streiken omfattet 240 ovnshusarbeidere. Den varte i nær fem uker, fra 2. juni til 3. juli. Årsaken til streiken var misnøye med lønn og lønnssystem.
Bakgrunnen for streiken
Siden 1962 var produksjonen i ovnshuset blitt fordoblet, mens arbeidsstokken var redusert med 23 prosent. Lønnsutviklingen samsvarte dårlig med dette. Den lå under gjennomsnittet for faget.
Samtidig praktiserte bedriften et bonussystem som slo spesielt dårlig ut for ovnshusarbeiderne. Arbeiderne krevde derfor at bonusen skulle erstattes med et garantert tillegg på tre kroner timen. Forhandlinger om kravet førte ikke fram.
Arbeidsretten avvist
Da streiken ble vedtatt ble den organisert som en «ulovlig» eller «vill» streik. Det ble valgt en egen streikekomite til å lede streiken. Kjell Pettersen var sekretær i klubben ved bedriften. Han trakk seg nå fra dette vervet, og ble valgt til streikeleder. Pettersen var kjent både som fagforeningsmann og som marxist-leninist. Han var aktiv i ml-bevegelsen, og da partiet AKP(m-l) senere ble stiftet var han en av frontfigurene som representerte partiet i media.
Streiken fikk ikke støtte verken fra ledelsen i LO eller fra Norsk Kjemisk Industriarbeiderforbund. Forbundet mente streiken var satt i gang og ledet av politiske ekstremister. De erklærte den ulovlig og ba arbeiderne gå tilbake på jobb. Forbundet mente også streiken undergravde respekten for avtaleverket, at den svekket og splittet fagbevegelsen.
De streikende fikk imidlertid full støtte fra sine arbeidskamerater på bedriften. Sauda Fabrikkarbeiderforening vedtok støtteresolusjon. Streiken fikk også bred støtte på mange arbeidsplasser og i store deler av opinionen.
Jondalen skole
Jondalen skole er en barneskole i Jondalen i Kongsberg. Skoleåret 2009-2010 hadde skolen tre avdelinger med tilsammen 54 elever.
Saudastreiken
Arbeidsretten avvist
De streikende selv tok høyde for at streiken var ulovlig, og gjorde det tidlig klart at de ikke ville bøye seg for Arbeidsretten. Bedriften brakte aldri konflikten inn for retten.
Dugnad for lokalsamfunnet
Bedriften sendte snart ut permisjonsvarsel til resten av arbeidsstokken, både til funksjonærer og arbeidere. Av totalt 740 ansatte ble bare 80 holdt i arbeid.
De streikende hadde stor støtte i lokalsamfunnet Sauda, som var et typisk industriarbeidersted. I bygda sto arbeiderbevegelsen og de faglige tradisjonene sterkt. Men da hjørnesteinsbedriften sto stille, rammet det skatteinntektene i kommunen. Inntektsskatten i Sauda utgjorde om lag halvparten av budsjettet. De streikende tilbød seg derfor å jobbe dugnad på viktige prosjekter. Ordføreren var positiv, og noe arbeid ble gjort. Men noen omfattende innsats ble det ikke, blant annet fordi kommunen hadde vanskeligheter med å tilrettelegge for slik jobbing.
Resultatet av streiken
Etter en måneds streik var bedriften villig til nye forhandlinger, men satte som et vilkår at de streikende gikk tilbake på jobb. Da streiken ble avblåst var det i første omgang enighet om et forhandlingsutvalg på fem personer, to av dem representanter for ovnshusarbeiderne. Men det ble protestert mot de to, siden de ikke var valgte tillitsmenn. Altså ble det holdt valg, – der Kjell Pettersen ble valgt til formann.
Resultatet etter forhandlingene ble en garantert minstebonus på kr 1,50. De streikende oppsummerte dette som en seier. De mente gjennomslaget for garantien var vel så viktig som beløpet.
Landsomfattende solidaritet
Saudastreiken utløste støttevedtak, pengebidrag og innsamlinger over hele landet. Tidligere samme år hadde den store Kirunastreiken i Sverige rystet fagbevegelsen i Norden, og ført til mye medieoppmerksomhet. Det samme hadde Norgasstreiken i Oslo.
De streikende i Sauda mottok så mye økonomisk støtte at de etter streiken kunne bevilge av «overskuddet» til den streikende sporveisbetjeninga i Oslo. De aksjonerte seinere samme året.
793 Arizona
793 Arizona er en hovedbelteasteroide. Den ble oppdaga den 9. april 1907 av Percival Lowell fra Lowell Observatory i Flagstaff. Den er oppkalt etter Arizona, den amerikanske delstaten der Flagstaff ligger.
Saudastreiken
Landsomfattende solidaritet
Saudastreiken ble tema for Tor Obrestads halvdokumentariske roman Sauda! Streik! (1972). Senere ble også konflikten skildret i Oddvar Bull Tuhus' spillefilm Streik! (1975), basert på romanen.
Des Walker
Desmond Sinclair «Des» Walker (født 26. november 1965 i Hackney i London) er en engelsk tidligere fotballspiller med en fortid hos de engelske klubbene Nottingham Forest og Sheffield Wednesday samt et opphold i italiensk fotball hos Sampdoria. Walker fikk 59 landskamper for og deltok blant annet i VM i fotball 1990 og EM i fotball 1992.
Klubbkarriere
Walker begynte sin karriere som ungdomsspiller hos Nottingham Forest i 1980 og fikk sin førstelagsdebut der i mars 1984 under ledelse av Brian Clough, som var kjent for å få frem yngre spillere og gi dem førstelagserfaring på et tidlig stadium. Etter å ha levert positive prestasjoner for Forest over lengre tid ble Walker også tatt ut på Englands herrelandslag i 1988. Etter å ha vært med på å vinne ligacupen i 1989 spilte Forest semifinale i FA-cupen mot Liverpool, en kamp som ble kjent for Hillsborough-tragedien. Dette stadionet skulle for øvrig komme til å bli Walkers fremtidige hjemmebane.
I 1990 vant Nottingham Forest ligacupen for andre året på rad mot Oldham Athletic AFC, men endte på en middels niendeplass i serien. Walkers første og eneste scoring for Nottingham og hele hans lange karriere kom på nyttårsaften 1992 i en seriekamp mot Luton Town FC. Han scoret i kampens sluttfase og ble matchvinner med et langskudd på målvakt Steve Sutton, som var på utlån fra nettopp Nottingham Forest. Senere i sesongen spilte Walker sin tredje ligacupfinale for Forest, men tapte til fordel for Manchester United.
Året etter returnerte Walker til Nottingham Forest, som da var under ledelse av Paul Hart. I sin andre periode hos Forest spilte Walker nesten 60 seriekamper, hvor den siste kom mot Wigan Athletic FC i begynnelsen av august 2004, før han deretter la opp som aktiv spiller i en alder av 38 år.
Landslagskarriere
Des Walker fikk sin debut for i en kamp mot  da han kom inn som innbytter for Tony Adams. Han etablerte seg som midtstopper på landslaget under ledelse av Bobby Robson, til tross for konkurranse med Adams, Terry Butcher og Mark Wright. Han var også en del av Englands tropp til VM i fotball 1990 i Italia og gjorde seg bemerket sammen med blant andre Paul Gascoigne. Han deltok deretter i EM i fotball 1992, men denne turneringen endte med skuffelse for England.
Walker spilte i flesteparten av Englands kvalifiseringskamper til VM i fotball 1994, men i en avgjørende kamp mot felte han Marc Overmars innenfor straffefeltet mot slutten av kampen og ble gjort til syndebukk for at kampen endte uavgjort 2-2. Walker spilte deretter middelmådig i kvalifiseringskampene mot og, hvor han i sistnevnte kamp lot Øyvind Leonhardsen få score på et kjapt frispark mens han argumenterte med dommeren. Hans, og landslagssjef Graham Taylors siste kamp for England, kom i den avsluttende kvalifiseringskampen mot. England vant kampen 7-1, men klarte likevel ikke å kvalifisere seg til VM i USA.
O Jesus du som fyller alt i alle
O Jesus du som fyller alt i alle er et musikkalbum med Jan Groth, utgitt i 2004. Navnet kommer fra en sang av Aage Samuelsen.
Clémont
Clémont er en kommune i departementet Cher i regionen Centre-Val de Loire i de sentrale delene av Frankrike. Kommunen ligger i kantonen Argent-sur-Sauldre som tilhører arrondissementet Vierzon. I hadde Clémont 0 innbygere.
Befolkningsutvikling
Antall innbyggere i kommunen Clémont
Referanse:INSEE
Katharina Gjesdahl
Anna Katharina Christie Gjesdahl (født 20. november 1885 i Norderhov, død 1975) var en norsk forfatterinne. Hun debuterte som romanforfatter i 1915, og i 1919 mottok hun William Nygaards forfatterstipend, som ble utdelt av Den norske Forfatterforening. Også i 1921 mottok hun stipend fra Forfatterforeningen.
Familie
I årene 1893-1902 var faren sjømannsprest i Leith, og 1902–1904 var han reiseprest for Sjømannsmisjonen. Katharina Gjesdahl tilbragte dermed ungdomstiden i utlandet.
I 1924 giftet Katharina Gjesdahl seg i Marseille med advokat André Bosc (f. 1884). Ektemannen var sønn av en skipsreder i Marseille.
Utdannelse
Katharina Gjesdahl var utdannet ved C. Bonnevies skole og Hallings sproglige seminar, samt ved Edinburgh Ladies' College.
Yrkesliv
I 1904 ble faren prest i Bergen, og i februar 1906 averterte Katharina Gjesdahl i Bergens Aftenblad at hun tilbød privatundervisning i engelsk. I årene 1907-1914 var hun ansatt som lærerinne ved C. Bonnevies skole.
Forfatterskap
I årene 1915–1957 utga Katharina Gjesdahl en lang rekke romaner. En av de beste, Porcelænsdukken (1918), gir en vemodig skildring av tiden før første verdenskrig. Den handler om en ung dame av god families møte med en mann fra en annen samfunnsklasse.
Kvinners rett til utdannelse og deltagelse i samfunnslivet på linje med menn er temaer som går igjen i flere av Gjesdahls romaner. Hun var også svært opptatt av barneoppdragelse og voksnes respekt for barn, noe som kom til uttrykk såvel i romanene hennes som i essayet Smaa voksne, som stod på trykk i Nationen den 20. september 1919, der hun blant annet fremholdt:
«Barn har nerver som kan irriteres og saares like godt som vore; de er m e r e saarbare, for de har færre midler til at verge sig med, de har ingen filosofi til at minke sorgerne med, deres sans for humør er ikke blit saa elastisk at de ser komedien i sine egne smaa og store tragedier.»