cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Dansk litteratur
«Dansk litteraturs far»
Tradisjonelt har danske litteraturhistorikere betraktet Ludvig Holberg (1684–1754) som «far av dansk litteratur». Holberg, som var født i Bergen, hadde en omfattende produksjon; han skrev farser, historiske og moralfilosofiske verk. Dansk dramatradisjon har sin opprinnelse, og kanskje også sitt høydepunkt, i de 25 komedier som han skrev i et voldsomt kreativt utbrudd («Den poetiske raptus») for Lille Grønnegade Theatre (1722–1728) på en tid da dansk scenekunst var helt ny og ukjent. En del titler er fortsatt kjente og fortsatt spilt, også i Norge: Den politiske Kandestøber, Jeppe paa Bierget, Den Stundesløse, og Erasmus Montanus.
Holberg var delvis inspirert av den store franske komedieforfatteren Molière (1622–1673), og delvis av de burleske komediene til romeren Plautus (254 f.Kr.-184 f.Kr.), og vel så mye av italienske Commedia dell'arte, folkelig gateteater han hadde sett i Roma. Opplysningstidens tanker om sunn fornuft som Holberg siden gjorde seg til talsmann for i sine historiske og filosofiske verker er det vanskelig å se i hans teaterstykker som var preget av en robust og barokk samtidshumor.
Romantikken
I tiden mellom opplysningstiden og romantikken gjorde Jens Baggesen (1764–1826) seg kjent. Hans første forsøk som dikter begynte dog med små komiske vers i stil med nordmannen Johan Herman Wessel (1742–1785). Hovedverket kom med Labyrinthen (1792–1793), en halv biografisk beskrivelse av en reise gjennom Europa, og som er nærmest en tidlig psykologisk roman. Bortimot en tredjedel av Baggesens forfatterskap ble skrevet på tysk, og hans store episk dikt Parthenaïs (1802–1803) kom i flere oversettelser, skjønt ikke på dansk før så sent som 1965.
I Adam Oehlenschlägers (1779–1850), forfatterskap er der to hovedverker: Digte 1803 (som utkom allerede i 1802), og Poetiske Skrifter I-II (1805), med diktet «Aladdin». Det best kjente diktet er fra førstnevnte samling, Guldhornene (se Gallehus-hornene). Oehlenschläger regnes som Danmarks første store romantiske forfatter, og hans mest berømte verk er Danmarks folkelige nasjonalsang «Der er et yndigt land».
Oehlenschläger innledet både romantikken og den såkalte «danske gullalder», eller «Københavnerskolen». Det betegner en periode i dansk kunst- og kulturliv, og da særlig i København, som strekker seg fra rundt 1800 til 1850. Begynnelsen settes til sammenfallet av to begivenheter: Oehlenschlägers dikt «Guldhornene», og naturfilosofen Heinrich Steffens (1773–1845), som var født i Stavanger, hjemkomst etter sin dannelsesreise og hans foredrag om turen. Avslutningen av perioden settes vanligvis til rundt 1848/50 da mest betydningsfulle navnene var enten døde eller ikke lenger var aktive. Også Henrik Wergeland lot seg oppildnet av den unge Steffens, som også var kjødelig fetter av salmedikteren N.F.S. Grundtvig som skrev et vakkert hyldingsdikt til Steffens da denne døde. I den grad den danske romantikken hadde en fødselshjelper var det Heinrich Steffens.
I berømmelse og opplag kommer Oehlenschläger, som var godt kjent i Europa, og særlig i Tyskland, likevel ikke i nærheten av den berømmelsen som kom Hans Christian Andersen (1805–1875) til del. Litteraturhistorisk er H.C. Andersen blitt sett på som den danske forfatteren som markerer overgangen fra romantikken og til tidlig realisme. Hans utgangspunkt som dikter var ikke lett, en far som døde mens han var og ung og han fikk sped utdannelse i fattigskolen, men øyensynlig hadde han et godt hode til tross for mye motgang. Allerede på 1830- og 1840-tallet fikk hans romaner og eventyr et gjennombrudd i mange land, først i tysk oversettelse og siden i engelsk. I 1859 ble han i en fransk biografisk encyklopedi beskrevet av Louis Gustave Vapereau som en av de mest originale poeter i 1800-tallets europeiske litteratur.
Til tross for sitt øvrige forfatterskap er det først og fremst eventyrene som han huskes for, og som er blitt oversatt til mer enn hundre språk, blant dem Keiserens nye klær (1837), Den stygge andungen (1843), og Piken med svovelstikkene (1848). I ettertiden har eventyrene gitt ham en redusert status som en idealistisk forfatter for barn, men disse fabulerende fortellingene har flere lag som ikke nødvendigvis blir oppfattet likt av alle aldersgrupper, og flere av dem var ikke en gang skrevet med barn for øyet, – noe han selv hevdet med stor styrke – på like linje som hans øvrige verker, blant annet fire selvbiografier som i liten grad forteller «sannheten» om dikteren. Mer enn noen annen dansk forfatter har H.C. Andersen fått en nær ikonisk posisjon.
Kierkegaard og Grundtvig
H. C. Andersens samtidige, den lyriske filosofen Søren Kierkegaard (1813–1855) ble nærmest betraktet som et marginalt fenomen i sin samtid, men har siden blitt regnet som den største danske filosofen og som far til den kristne eksistensialismen. Kierkegaards eksistensfilosofi kretset omkring menneskets forskjellige «stadier på livets vei». Det er karakteristisk at verkene fra forfatterskapets første fase er utgitt under pseudonymer, men i Efterskriften vedkjenner Kierkegaard seg sine samtlige verker. Han var også en polemiker, og i kirkestormen i 1855 gikk Kierkegaard voldsomt og sarkastisk imot kirken og dens presteskap. Frygt og Bæven (1843) og Begrebet Angest (1844) er to av hans verker som ruver mest. Hans forfatterskap er rikt i omfang og fantasi, preget av logikk og lærdom. Han skrive så vanskelig at det var helt uforståelig, men også så lett og vakkert at han har forblitt en av Danmarks største prosaister.
En annen forfatter med stor innflytelse på dansk samfunn og kultur den dag i dag er presten, poeten, og skolereformatoren Nikolai Frederik Severin Grundtvig (1783–1872). Han ideer om folkehøyskole og om pedagogikk generelt hadde en gjennomgående effekt på utdannelsessystemet, også i Norge. Grundtvig mente at læring ikke først og fremst skulle bestå av pugging og terping av teorier som hadde lite med elevenes hverdag å gjøre. Læring skulle utvikles gjennom det levende ord i samtale mellom elev og lærer, og i forelesninger der elevenes hverdagsliv stod i fokus. Grundtvigs kolossale forfatterskap er derimot overraskende dårlig utgitt i nyere tid. Han skrev teoretiske verker som om Nordens mytologi. Det grunnleggende grep i Grundtvigs behandling av mytologien er påstanden om eksistensen av en høyere gud over æserne, navngitt som «Allfader» (et av tilnavnene til Odin), men hans forsøk på å tolke dette i kristen sammenheng ble vanskelig. Boken ble utgitt både i Sverige og Tyskland. En personlig krise førte til at han vendte seg mot Martin Luther og samledikteren kom til syne igjen, blant annet salmen «Dejlig er den himmel blå» (1811), en av de mest syngete danske julesalmer. Grundtvig var nasjonal i sin tankegang og arbeidet med den danske folkevisetradisjonen.
Det moderne gjennombrudd
Men det var Brandes’ oppdagelse av Friedrich Nietzsche (1844–1900), som han introduserte for det nordiske kulturliv ved forelesninger i København våren 1888, som kanskje fikk størst innflytelse. Forelesningen ble bearbeidet til en stor artikkel, Aristokratisk Radikalisme, i 1889, og i tysk oversettelse i 1890. Fra Brandes’ skrifter bredte Nietzsches berømmelse seg over hele Europa. Tidligere hadde han vært stort sett ukjent. Viktigere enn Nietzsche i seg selv var at skrivende og tenkende mennesker i Danmark og Norge måtte formulere sitt standpunkt overfor den tyske filosofen. Det angikk Henrik Ibsen, Ola Hansson, August Strindberg, Arne Garborg, Henrik Pontoppidan, og ikke minst den danske filosofen Harald Høffding (1843–1931) som protesterte heftig samme år mot Brandes i artikkelen ''Demokratisk Radikalisme. En Indsigelse''.
Brandes tok andel i den nordiske og europeiske debatt, den journalistiske form og debattånd av en ny tid sammen med den nye bevegelse for årene 1870-1880 som Brandes kalte «det moderne gjennombrudd». Brandes’ kulturradikalisme forble et framtredende trekk ved dansk og ikke minst norske kulturdebatt. Bemerkelsesverdig var det også de store forfatterpersonlighetene som oppsto i Norden, særlig i Norge og Sverige.
Den eneste poeten av varig internasjonal betydning som kom fra Danmark var romanforfatteren og lyrikeren (og vitenskapsmannen) Jens Peter Jacobsen (1847–1885), i Danmark ofte kjent under sine initialer, som «J. P. Jacobsen». Jacobsen begynte i den naturalistiske bevegelsen i dansk litteratur og ble selv en del av det moderne gjennombrudd. Han lysende begavelse ble derimot kappet kort da han døde kun 38 år gammel.
Jacobsen gjorde botanikk til sitt fag og da han innså at Charles Darwin ikke var kjent i Danmark oversatte han selv Artenes opprinnelse og Menneskets avstamning til dansk. Profesjonelt var Jacobsen en dyktig forsker, men på fritiden skrev han dikt og andre tekster. Hans samlede verk består av to romaner, syv noveller, og en diktsamling som ble utgitt etter hans død. Til tross for den beskjedne mengden var det nok til å plassere ham blant de mest innflytelsesrike danske forfattere. Den historiske romanen Fru Marie Grubbe (1876) var den første danske behandlingen av en kvinne som et seksuelt vesen. Hans andre roman, Niels Lyhne (1880), sporet skjebnen til en ateist i en nådeløs verden: hans mangel på tro blir stilt på prøve ved tragedier og personlige kriser inntil han dør i krig, desillusjonert, men ikke angrende. Jacobsens første roman foregrep på mange måter D. H. Lawrence, mens han andre inspirerte tyske forfattere som Thomas Mann foruten også den engelske komponisten Frederick Delius (en venn av Edvard Grieg) i operaen Fennimore og Gerda (1908–1910).
Paul Masson
Paul Michel Pierre Adrien Masson (født 11. oktober 1876, død 30. november 1945) var en fransk syklist.
Masson konkurrere i tre sykkeløvelser i 1896 i Athen under de første olympiske lekene i moderne tid. Han vant de tre korteste distansene, først vant han 2 km sprint på tiden 4.48,2. Neste løp var 10 kilometer som han vant foran sin landsmann Léon Flameng, begge fikk tiden 17.54.2. Sin tredje olympiske seier var 333 meter sprint som han vant på tiden 24,0 sekunder.
Marcel Berré
Marcel Louis Berré (født 12. november 1882 i Antwerpen, død 27. oktober 1957 i Genève) var en belgisk fekter som deltok i de olympiske leker 1924 i Paris.
Berré vant en olympisk sølvmedalje i fekting under Sommer-OL 1924 i Paris. Han var med det belgiske laget som kom på andreplass i lagkonkurransen i florett bak Frankrike.
Sanger jeg lærte av faren min
Sanger jeg lærte av faren min er et musikkalbum med Trond Granlund utgitt våren 2010. Sentral i utgivelsen er Granlunds 89 år gamle far Rolf Granlund, som synger gamle skillingsviser fra sykesengen på Lørenskog sykehjem.
Charles Crahay
Charles Crahay (født 1889, død ukjent) var en belgisk fekter som deltok i de olympiske leker 1924 i Paris.
Crahay vant en olympisk sølvmedalje i fekting under Sommer-OL 1924 i Paris. Han var med det belgiske laget som kom på andreplass i lagkonkurransen i florett bak Frankrike.
Zuid-Beveland
Zuid-Beveland (no. Sør-Beveland) er en tidligere øy, nå halvøy, som ligger midt i den nederlandske provinsen Zeeland. Frem til 1903 var Zuid-Beveland en øy, den ble da knyttet til fastlandet via et jernbanedike for den Zeeuwse linjen mellom Roosendaal og Vlissingen som, sammen med riksvei A58, er en viktig forbindelse med resten av Nederland. Senere knyttet Deltaprosjektet (ned. Deltawerken) Walcheren og Noord-Beveland til Zuid-Beveland. Byen Goes er øyens største og sentrale tettsted. Ved siden av jordbruk (dyrking av hvete, poteter, fôrmais, sukkerbeter for produksjon av sukker) og frukt vokserer (epler, pærer, kirsebær, hageripsen, solbær) er fedrift (melk), fiskeri, blåskjelldyrking og østersdyrkning hovednæringene.
Under den andre verdenskrigen fant harde kamper sted på øyen, og da spesielt under slaget ved Schelde.
Geografi
Zuid-Beveland er en i hovedsak landlig øy som ligger mellom tre regioner som er mer urbane (Randstad, Brabants byer og Flanderns rute). Zuid-Beveland ligger sør for Oosterschelde, nord for Westerschelde og deles nord-sør av to kanaler, i øst Schelde-Rijn-kanalen (som knytter havnen i Antwerpen, Belgia til elven Rijn ) og i vest kanalen gjennom Zuid-Beveland. Sistnevnte kanal går tvers over øyen, fra Hansweert til Wemeldinge. Med hensyn til andre provinser og øyer, grenser den i vest mot Walcheren, i nord mot Noord-Beveland og i øst mot den Noord-Brabantske kommunen Woensdrecht.
3. og 4. århundre
Den største delen av Zeland ble oversvømmet, og Zuid-Beveland var praktisk talt ubebodd.
Middelalderen
Innpolderingen (no. tørrlegging av land) av Zeeland begynte for alvor fra det 11. århundre, noe som gjorde at oversvømmelser ikke gjorde like mye skade som tidligere. Jordsmonnet i Zeeland består hovedsakelig av fruktbar leirjord, en stor fordel for jordbruk. Den gode jorden er en av grunnene til at befolkningen langsomt, men sikkert blir mer velstående. I det 13. århundre begynner byer og tettsteder å vokse frem. De vanligste næringene er jordbruk og fiske.
16. og 17. århundre
Mange krigshandlinger fant sted her under åttiårskrigen, videre var det flere oversvømmelser. Et eksempel er allerheiligenvloed 1. november 1570.
Den annen verdenskrig
16. mai 1940 fant harde kamper mellom tyske og franske motoriserte enheter sted ved Kapelle, de franske troppene hadde kommet Nederland til unnsetning da tyskerne angrep. 17. mai 1940 ble 65 franske soldater begravet her av Kapelles innbyggere.
Etter den andre verdenskrig ble alle franske døde flyttet hit og begravet (på nytt). 16. mai 1950 ble kirkegården offisielt tatt i bruk. Totalt er 217 franske soldater begravet her, sammen med 20 marokkanske soldater som døde mens de tjenestegjorde i den franske hæren og en belgisk soldat.
Watersnood
Natten mellom 31. januar og 1. februar 1953 ble Zeeland rammet av den største oversvømmelsen på flere hundre år (watersnood). En stor del av øyen, og da i hovedsak byen Goes, ble mindre hardt truffet takket være at de lå høyere enn mange andre områder. Etter dette ble Deltaprosjektet (ned. Deltawerken) planlagt og startet i 1960. Slik vil man forhindre at provinsen på ny settes under vann. Via dette prosjektet fikk Zeelands veinett flere ferge-frie tilknytninger til resten av Nederland.
Infrastruktur
Zuid-Bevelands viktigste veiforbindelse er riksvei A58, som forbinder Eindhoven og Vlissingen. Oesterdemningen forbinder øyen med Tholen. Videre er jernbanelinjen Zeeuwse linje mellom Bergen op Zoom og Vlissingen, med en elektrifiserte godslinje fra nær Arnemuiden til industriområdet Sloe en viktig forbindelse med resten av Nederland. Sloe er forøvrig Zeelands mest industrialiserte område. En ferge mellom Breskens og Vlissingen transporterer fotgjengere og (moped)syklister. Westerscheldetunnelen er en firefelts betalingstunnel for (gods)trafikk. Westerschelde brukes av større skip som seilingsrute fra Nordsjøen til Antwerpen, men på grunn av alle sandbankene er det her vanlig at skipene bruker los.
Øvelser under Sommer-OL 1896
Øvelser under Sommer-OL 1896 Under de første moderne olympiske lekene 1896 i Athen var det kun menn som konkurrerte. Friidrett var den med fleste antall grener, tolv og i turn var det åtte. Men alle øvelsene var ikke åpen for alle menn, i fekting var en gren kun for fektmestere og i svømming var en gren forbeholdt sjømenn i den greske marinen.
Torkel Hovland
Torkel Hovland (født 27. august 1935 i Øystese, død 8. april 2018 i Oslo ) var en norsk generalmajor i Hæren.
Łazienki-palasset
Łazienki-palasset (polsk Pałac Łazienkowski, også kjent som «Palasset ved vannet» – Pałac na wodzie – eller «Palasset på øyen» – Pałac na Wyspie) er et nyklassisistisk palass i Łazienki-parken i Warszawa. Palasset ligger på en kunstig øy på en liten innsjø og er forbundet med land gjennom to klassisistiske søylebroer.
NM i ishockey 1966
NM i ishockey 1966 var det 27. norgesmesterskapet i ishockey.
Łazienki-palasset
Historie
Palasset ble bygd av Stanisław August Poniatowski i årene 1772–1793 på grunnlag av Lubomirskis badehus. Badehuset ble opprinnelig bygd til Stanisław Herakliusz Lubomirski etter tegninger av Tylman van Gameren i årene 1680–1690. Det nye palasset ble derimot tegnet av Domenico Merlini og Johann Christian Kammsetzer, mens skulpturene og maleriene ble laget av blant annet Marcello Bacciarelli og Jan Bogumił Plersch. Det nybygde palasset hadde fra 1775 funksjon som kongelig residens. Om sommeren ble møter for polske intellektuelle (de såkalte «torsdagsmiddager») organisert her.
NM i ishockey 1966
vant sitt femte norgesmesterskap.
Łazienki-palasset
Historie
Etter Poniatowskis død ble palasset overtatt av prins Józef Poniatowski og prinsesse Maria Poniatowska. Fra 1817 fungerte det som tsarresidens. I mellomkrigstiden ble palasset sammen med den omkringliggende parken overgitt til Den statlige kunstsamling.
Torkel Hovland
Karriere
Hovland tjenestegjorde i sjefsstillinger på alle nivåer i Forsvaret, fra tropp til divisjon. Han var i ti år sjef for Hærens største kampavdelinger i Midt- og Nord-Norge og tjenestegjorde også som sjef for 6. divisjon. Han hadde stabstjeneste ved Forsvarets etterretningsstab, ved Multinational Force and Observers på Sinaihalvøya og på generalsnivå i NATO. Han var Land Deputy i Allied Forces Northern Europe fra 1990 til 1993.
Brygga (Røst)
Brygga er et gammelt handelssted i Røst kommune i Nordland. Stedet ble oppført i siste halvdel av 1800-tallet av Jacob Kristiansen. Hans sønn, Reiert, drev og videreutviklet stedet etter sin far. På sitt «fornemste» hadde Brygga foruten hovedbygning og en betydelig jordeiendom også rorbuer, butikk, forsamlingssted (Reiertsalen), poståpneri (Meland i Lofoten) og dampskipsanløp. Av dette forstår vi at stedet var av en viss betydning.
Torkel Hovland
Karriere
Hovland var medlem av Lund-kommisjonen som gransket de hemmelige tjenester.
Brygga (Røst)
Kommunen har overtatt Brygga med den tilhørende bestemorstua «Alidastun». Hensikten er å gjøre eiendommen til bygdetun med samling av gjenstander fra de ulike tidsepoker stedet representerer. Kommunen valgte i forbindelse med tusenårsskiftet Brygga til sitt tusenårssted. Gjennom å ta vare på og videreutvikle stedet har kommunen som mål at Brygga skal bli et samlingspunkt i røstsamfunnet, hvor både fastboende og tilreisende kan møtes for å få et innblikk i hvordan folk har levd her ute i havet i tidligere tider.
Torkel Hovland
Forfatter
I 2000 utga han en biografi om generalmajor Carl Gustav Fleischer. I 2008 ga han ut boka Aldri mer?, som var en skarp kritikk av nedbyggingen av det norske forsvaret, en utvikling han mente hadde mange likhetstrekk med den mislykkede norske sikkerhets- og forsvarspolitikken i 1930-årene. Dette synet hadde han tidligere fremmet, blant annet i aviskronikker.
Sten Konow
Sten Konow (født 17. april 1867 i Sør-Aurdal i Oppland, død 29. juni 1948 i Oslo) var en norsk indolog og universitetslærer.
Slekt
Sten Konow var bror av maleren Karl Konow. Hans datter Agnes var gift med iranisten Georg Morgenstierne.
Liv
Konow ble student i 1884 og cand. mag. i 1891, etter at han en tid hadde studert i Halle og en tid tjenestegjort ved universitetsbiblioteket i Kristiania. 1890–91 utga han Norsk Lomme-Konversations-Lexikon. Etter embetseksamen reiste han tilbake til Halle for å fortsette studiet av indisk filologi, særlig under Pischel, og tok doktorgraden der i 1893 på et arbeid om Sāmavidhānabrāhmana.
Bolzano
Bolzano (italiensk) eller Bozen (tysk; ladinsk Bulsan) er en by i den autonome regionen Trentino-Syd-Tirol i Italia. Bolzano er hovedstad og største by i den autonome provinsen Syd-Tirol, og deler oppgaven som regionshovedstad med Trento. Av byens befolkning på 94 989 innbyggere (2001) snakker 73 % italiensk, 26 % tysk og 1 % ladinsk.
Sten Konow
Liv
1894–96 var Konow ansatt ved det kongelige bibliotek i Berlin. Han vendte deretter tilbake til Norge, og ble ansatt som stipendiat i indisk filologi ved universitetet i Kristiania fra 1896. Fra 1899 var han dosent i samme fag.
I 1900 ble han ansatt som assistent ved Linguistic Survey of India. I denne stillingen arbeidet han først i Chamberley i England, fra 1903 i Kristiania. Høsten 1906 ble han som Government Epigraphist for India, og besøkte i de følgende årene Burma, Bengal, United Provinces, Bombay Presidency, Madras og Kasjmir, og deltok i utgravningene ved Sarnath i nærheten av Varanasi. Høsten 1908 vendte han tilbake til Kristiania og overtok igjen dosentstillingen i indisk filologi.
Konow ble snart utnevnt til professor ved det nytopprettede universitetet i Hamburg, før han i 1919 overtok stillingen som professor i indisk språk og historie ved universitetet i Kristiania.
Virke
Sten Konow beskjeftiget seg med studiet av eldre indisk litteratur, samt buddhistisk litteratur og prakrit-litteratur. Sammen med Karl Fischer var han 1898–99 redaktør for ukebladet Ringeren og for det offisielle verket om Norge til verdensutstillingen i Paris i 1900. Han bidro til en rekke bind av Linguistic Survey of India. I skandinaviske og utenlandske tidsskrifter skrev han en god del mindre avhandlinger og anmeldelser, særlig i Nordisk Tidsskrift, Samtiden, Maal og Minne, Kunst og Kultur, Zeitschrift der Deutschen Morgenländischen Gesellschaft, Hamburgische Forschungen, Journal of the Royal Asiatic Society, Indian Antiquary og Ephigraphia Indica. Han utga Catalogue of the Library of the Director General of Archæology (1908) og utarbeidet avsnittet «Das indische Drama» i Grundriss der indo-arischen Philologie.
Konow bidro også til å spre kunnskap om India for et skandinavisk publikum. Han skrev om «Indien i det nittende aarhundrede» i Det Nittende Aarhundrede (1920) og om «Indiens religioner» i Illustreret religionshistorie (1923). Han oversatte En bunt indiske eventyr til norsk.
Rosettastenen
Rosettasteinen er en svart granittblokk (ofte feilaktig identifisert som basalt) fra oldtidens Egypt der samme tekst er hugget inn med tre forskjellige skrifter: Hieroglyfer, demotisk og gresk. Fordi den greske teksten enkelt kunne oversettes, gav dette nøkkelen til dechiffreringen av hieroglyfene, som i sin tur åpnet for studiet av primærkilder fra den egyptiske oldtid. Jean-François Champollion fant prinsippet for oversettelsen i 1822, og året etter fikk han assistanse fra Thomas Young.
Siden 1802 har steinen befunnet seg i British Museum, der den er en av de mest populære utstillingsgjenstandene.
Steinen er den tredje i en serie på tre. Den første gjengir et dekret fra Ptolemaios III om skuddår, og den andre, kjent som steinen fra Canopus, gjengir et fra Ptolemaios IV.
Det er bevart to kopier av steinen fra Canopus, en av den første steinen (Memfisstelen) og tre og en halv av Rosettasteinen.
Teksten
Teksten er et ptolemeisk dekret fra 196 f.Kr.. Det ble utstedt av Ptolemaios V, og beskriver visse skatter som han avskaffet og instruerte at statuer skulle reises i visse templer. Det blir også foreskrevet at dekretet skulle publiseres på tre språk: Gudenes språk (hieroglyfer), folkets språk (demotisk) og wynen (gresk, wynen er beslektet med jonisk gresk). Det var vanlig at man i greske områder utstedte flerspråklige dekreter på denne måten.
Historie
Steinen ble funnet av den franske kapteinen Pierre-François Bouchard i Rosetta, en egyptisk havneby som i dag heter Rashid, den 15. juli 1799.
Under Napoleons felttog i Egypt 1798–1801 var det med flere vitenskapsmenn. Napoleon grunnla Institut de l'Égypte i Kairo i 1798, og omkring 50 forskere knyttet seg til instituttet. Da Bouchard fant steinen forstod han at det var et viktig funn, og kontaktet general Abdallah Jacques de Menou, som bestemte at den skulle sendes til instituttet. Den ankom der i august 1799.
I 1801 måtte franskmennene overgi seg. De ønsket å beholde de vitenskapelige arbeidene, men engelskmennene mente de måtte inngå i krigsbyttet. Étienne Geoffroy Saint-Hilaire skrev til den engelske diplomaten William Richard Hamilton og truet med å brenne alle forskningsnotater; hentydningen til brenningen av biblioteket i Alexandria var åpenbar, og trusselen ble tatt på alvor. Britene aksepterte at notatene ble beholdt, men alle gjenstander måtte overleveres. Steinen ble allikevel forsøkt smuglet til Frankrike, men det lyktes ikke. De fikk derimot med seg avskrifter av steinen, som gjorde videre forskning mulig.
I England ble den straks sendt til British Museum. På den venstre siden er det skrevet med hvite bokstaver «Erobret i Egypt av den britiske hær i 1801», og på den høyre «Gitt av kong Georg III». Steinen ble sist renset i 1998; en liten del ble etterlatt ubehandlet for å kunne sammenligne overflaten på det rensede og det urensede området.
I juli 2003 forlangte Egypt å få utlevert steinen. Dr. Zahi Hawass, generalsekretær for det øverste råd for oldtidsminner i Kairo, uttalte til pressen at «dersom britene ønsker å bli husket, om de ønsker å gjenopprette sitt rykte, bør de frivillig returnere steinen, fordi den er et symbol på vår egyptiske identitet». Britiske myndigheter har tidligere returnert mange gjenstander til Egypt, men har også nektet å utlevere mange gjenstander fordi de mener at gjenstandene ble tatt til England på lovlig vis.
Norsk Fuchsia Selskap
Norsk Fuchsia Selskap ble opprettet i 1985 for å ivareta og øke interessen for fuksia i Norge. Selskapet er landsomfattende og har 17 lokale avdelinger i nesten alle landets fylker. Fuchsiaselskapet har om lag tusen medlemmer over hele landet.
Den tropiske stormen Alma (2008)
Den tropiske stormen Alma var den første tropiske stormen i orkansesongen for Stillehavet 2008. Alma oppsto langs et stort tråg utenfor kysten av Costa Rica 29. mai. De første varslene gikk ut på at det dreide seg om en svak tropisk storm, men stormen økte siden i styrke og utviklet et øye før det traff kysten nær León i Nicaragua. Stormen hadde da en vindstyrke på 100 km/t. Alma ble den første stormen til å treffe Nicaragua på stillehavssiden av landet. I Costa Rica forårsaket kraftig regn oversvømmelser og jordskred, noe som igjen førte til at 42 000 mennesker mistet strømmen. To personer ble drept i Nicaragua; en av drukning og en annen av elektrisk støt. Fem mennesker omkom i en flyulykke i Honduras som sannsynligvis hadde en sammenheng med stormen.
Forretningsplan
En forretningsplan er et planleggingsdokument for et foretak i oppstartsfasen. Planen skal blant annet beskrive forretningsidéen, markedet, organisasjonen, produktet eller tjenestene, gjennomføringsplanen, økonomi, budsjetter, kapitalbehov, finansiering og de viktigste risikofaktorene. Planen skal normalt dekke de kommende fem årene.
Planen er i første rekke et verktøy for gründeren selv. Prosessen med å skrive planen er ofte viktigere enn det ferdige produktet. Et realistisk budsjett vil for eksempel kunne avsløre om forretningsidéen må endres eller forkastes.
En forretningsplan er ikke minst et viktig dokument overfor investorer, finansinstitusjoner og eventuelt andre som inviteres inn i prosjektet.
Palmesus
Palmesus er en musikkfestival som avholdes på Bystranda i Kristiansand sentrum hver sommer.
Artister 2013
Nelly Furtado (CA), Axwell (SE), Faithless - live PA & dj set (UK), Fedde le Grand (NL), Karpe Diem, Alina Devecerski (SE), Sirkus Eliassen), LidoLido, Ørjan Nilsen, RE.NO, The Glue, NO_ID (NL), Evan Seleven, Charlie Roennez, Chris H, Josef Bamba, Phaxx (SE), dj Hyde (UK), K-mixx, dj Moodswing, dj Beautiful, DJ Difee
Artister 2012
Taio Cruz (UK), Benny Benassi (IT), Vinni, Yves Larock (SU), Quentin Mosimann (SU), Congorock (IT), Sirkus Eliassen, Marit Larsen, Donkeyboy, Tôg, Tom Hugo, Phaxx (SE), dj Hyde (UK), K-mixx, dj Moodswing, dj Beautiful, Gaute Haaversen, DJ Difee
Artister 2011
Kelis (US), The Dandy Warhols (US), Fedde le Grand (NL), Veronica Maggio (SE), Erik og Kriss, Lars Vaular, Rasmus Seebach (DK), Qentin Mosimann (CH), Erik Faber, Tom Hugo, Salvador Sanchez, MoY, dj Santiago (US), Phaxx (SE), dj Hyde (UK), K-mixx, dj Moodswing, dj Beautiful, José Zapata, DJ Difee, dj Inti, Club Dynamight,
Artister 2010
Yves Larock (CH), Datarock, Madcon, Lars Vaular, Seamus Haji (UK), Todd Terje, dj Momjeans, José Zapata, dj Phaxx, DJ Goldfinger, Sheepy, John Moss, dj K-mixx, Syntax-E, dj Hyde, Juicy, diskJokke, dj Santiago (IT), Frank Xerox, DJ Friendly
Artister 2009
Seamus Haji (UK), Cibelle Cavalli (BR), Rune Refling, Phaxx, DJ Goldfinger, John Moss, Trash Kassett, Hans Wickstrøm, DJ Friendly, Nils Noa
Warren Buffett
Warren Edward Buffett (født 30. august 1930) er en amerikansk investor og forretningsmann. Med tilnavnet «orakelet fra Omaha» har Buffett samlet en enorm formue fra kløktige investeringer, i stor grad gjennom selskapet Berkshire Hathaway hvor han eier en kontrollerende andel. Med en anslått formue i 2012 på 53,5 milliarder amerikanske dollar (306 milliarder kroner) er han rangert av finansmagasinet «Forbes» som verdens fjerde rikeste person.
På tross av sin formue er Buffett berømt for sin enkle livsførsel. Han bor fremdeles i det samme forstadshuset i Omaha, Nebraska som han kjøpte i 1958 for 31 500 dollar. Buffetts honorar som styreformann i «Berkshire Hathaway» på 100 000 dollar i året (om lag 850 000 kroner) er ekstremt beskjedent etter amerikansk standard.
I juni 2006 bekjentgjorde Buffett i et intervju med magasinet Fortune at han akter å gi bort mesteparten av sin formue til Bill & Melinda Gates Foundation, en veldedig stiftelse kontrollert av Bill Gates og hans kone Melinda Gates. Stiftelsen vil i løpet av de neste år motta en donasjon i størrelsesorden 40 milliarder dollar.
Biografi
Warren Buffett ble født i Omaha, Nebraska, sønn av Howard Buffett, børsmegler og kongressrepresentant og Leila Buffett. Han har to søstre, Doris og Bertie. Warren Buffett gjorde sitt første aksjekjøp da han var 11, da han kjøpte akskjer i «Cities Services» for 38 dollar per aksje og solgte de en stund etter for 40 dollar. Aksjene steg senere til 200 dollar og Buffetts lærdom av det var at det var lønnsomt å gjøre langsiktige investeringer i gode selskaper.
Buffett studerte ved University of Nebraska og tok så en master i økonomi ved Colombia Business School under Benjamin Graham, etter å ha fått avslag på søknaden til Harvard Business School. Blant hans medstudenter var Walter Schloss og Irving Kahn. En viktig inspirasjon for Buffett var investoren og skribenten Philip Fisher.
Etter å ha fått den eneste A+ Benjamin Graham noensinne ga en student i aksjeanalyse begynte Buffett å arbeide i sin fars meglerfirma. En av aksjene han solgte var «GEICO», etter å ha lagt merke til at hans forhenværende lærer Graham hadde en stor investering i selskapet. Siden Buffett aldri kjøpte aksjer på en innskytelse besøkte han selskapet og fikk snakke med en i ledelsen. Han fikk en oversikt over forsikringsbransjen (GEICO selger bilforsikring) og hva som var «GEICO»s fortrinn fremfor andre selskaper. Hemmeligheten var direkte salg, og god investering av de midler selskapet forvaltet på vegne av kundene. Over tid har forsikringsselskaper lite inntjening på selve salget av poliser, men midlene man forvalter kan gi en god avkastning, forutsatt at de investeres klokt. Buffett legger stor vekt på dette i sitt årlige brev til de som har aksjer i selskapet.
I 1952 giftet han seg med Susan Thompson, og de fikk tre barn; Susie, Howard og Peter. Paret flyttet fra hverandre i 1977 men var gift inntil Susan Thompson døde i juli 2004. I 2006 giftet han seg med Astrid Menks som han har bodd sammen med siden 1978.
Stenostola dubia
Stenostola dubia er en bille som tilhører familien trebukker (Cerambycidae). Den er funnet spredt over det meste av Norge.
Warren Buffett
Biografi
I 1954 ble Buffett spurt om han ville arbeide for investeringsselskapet Graham-Newham, hvor han arbeidet med Graham og Walter Schloss. Graham, en krevende sjef, var ubøyelig på at en aksje ga en stor margin etter å ha vurdert forholdet mellom børsverdien og verdien av selskapets eiendeler. Graham krav at en aksje skulle være mer verd en aksjekursen virket riktig for Buffett. Men det fikk han også til å undres over om kriteriene var for krevende; og at man slik ville miste investeringer i aksjer som hadde større underliggende verdier. Etter to år med Graham-Newham returnerte Buffett til Omaha i 1956. Han hadde ingen spesiell karriereplan inntil han møtte sin første større klient, som ønsket Buffetts råd i investeringer. Det la grunnlaget for Buffetts etablering av et investeringsselskap, finansiert med egne midler og investeringer fra familie og venner.
Stenostola dubia
Utseende
En middelsstor (9–14 mm), slank, svart trebukk, kroppen med en svak, blå eller blågrønn metallglans. Den er svært lik på slektningen Stenostola ferrea, men sistnevnte er slankere og mangler metallglans. Antennene er svarte og tydelig kortere enn kroppen. Hodet er svart, noe rundet sett ovenfra, ganske tett kledt med lysgrå hår. Pronotum er rektangulært, litt bredere enn langt, nokså matt, med lysgrå hår. Dekkvingene er lange, slanke og parallellsidige, en del bredere enn pronotum, svarte, med grove punkter og med smale lengderibber i den fremre delen. Beina er middels lange og mørke. For å skille denne arten fra Stenostola ferrea med sikkerhet kreves det gjerne at man dissekerer kjønnsorganene.
Warren Buffett
Biografi
I begynnelsen drev han selskapet hjemmefra og holdt seg tett til Grahams investeringsfilosofi. Selskapet het Buffett Partnership Limited (BPL). BPL hadde i gjennomsnitt 30 % avkastning per år fra 1956 til 1969 i et marked hvor 7 % – 11 % var normen.
Stenostola dubia
Levevis
Larvene utvikler seg i nylig døde greiner av løvtrær, særlig lind, rogn og hassel, både slike som fortsatt sitter på treet og slike som ligger på bakken. Utviklingen tar to år. De voksne billene er ute i mai-juni og kan særlig finnes rundt greinhauger som ligger igjen etter hogst.
Warren Buffett
Biografi
Selskapet hadde en tredelt investeringsfilosofi:
Stenostola dubia
Utbredelse
Arten er utbredt i Europa, bortsett fra de vestligste delene. I Norge er den funnet langs kysten av Sørlandet og Østlandet, det synes også å være bestander i indre fjordstrøk flere steder, med spredte funn nord til Troms.
Warren Buffett
Biografi
I 1962 kjøpte BPL aksjer i Berkshire Hathaway, et større industriselskap innen tekstilbransjen, aksjen ble solgt under verdien av arbeidskapitalen (verdien av alle eiendeler minus kortsiktig gjeld). Etter en tvist med selskapets direktør valgte Buffett å kjøpe seg videre opp i selskapet, inntil det kontrollerte 49 % av selskapet og kunne ansette en ny direktør, Ken Chace. Berkshire Hathaway ble etter hvert en av verdens største holdingselskap. I 1969 avviklet Buffett BPL og konsentrerte seg om Berkshire Hathaway. I Berkshire Hathaway brukte Buffett disponible midler til å kjøpe seg inn i andre selskaper. Sentralt i strategien var å konsentrere seg i forsikringsbransjen, og bruke disponible polisemidler for å kjøpe aksjer. Berkshire ansatte ledere som konsentrerte seg om inntjening, ikke volum. Forsikringsmeglerne ble gitt bonus knyttet til avkastning på poliser; ikke til total omsetning.
Buffett er mot store overføringer av arv, og det meste av hans formue vil gå til ulike stiftelser; størsteparten til «Bill & Melinda Gates Foundation». I et intervju med det amerikanske magasinet «Fortune» 10. juli 2006 uttalte han:
Hans avdøde kone Susan Thompson overdro det meste av sin formue til stiftelsen da hun døde, i alt 2,6 milliarder dollar.
Ledelsesfilosofi
Buffett har gjennom årene fått kontroll over en rekke firma gjennom Berkshire Hathaway. Når han får en dominerende posisjon i et selskap understreker han overfor eieren at:
Buffetts ekstreme delegering er attraktiv for dynamiske ledere og ledelsesfilosofien gir Buffett mulighet til å kjøpe selskaper til fornuftige priser, siden det gir eierne mulighet til å arbeide selvstendig.
Buffett ser sin rolle i fordeling av kapital. Bedrifter med sunn økonomi får utvidet kapitalbasen og Buffetts ledelsesfilosofi gjør at de gode lederne fortsetter i selskapene.
Buffett legger også mye arbeid i Berkshire Hathaways balanse, den er så solid at selskapet er en av de få som får vurderingen «Aaa» fra kredittvurderingsbyrået Moody's.
Berkshire Hathaways årlige møter for sine aksjeeiere ledes av Warren Buffett og Charlie Munger, visepresident i selskapet og mangeårig samarbeidspartner for Buffett. Samlingene preges av Buffetts lite pretensiøse stil og er kalt «kapitalismens Woodstock».
Veldedighet og politikk
Warren Buffett har en klar filosofi vedrørende sine midler, de skal i all hovedsak tilbakeføres til samfunnet og han vil gi bort nesten alt han eier, totalt rundt 50 milliarder dollar i dagens verdi. Bakgrunnen for dette er begrunnet i ønsket om en best mulig funksjon for det kapitalistiske systemet, da en milliardærs etterkommere sannsynligvis ikke vil ha samme forretningsevner som hun eller han som opprinnelig etablerte formuen.
Etter å ha gitt titalls milliarder dollar til Bill and Melinda Gates Foundation tok Buffett i 2009 sammen med Bill Gates initiativet til The Giving Pledge, et opprop hvor amerikanske milliardærer forplikter seg til å gi minst halvparten av sin formue til veldedige formål innen sin død.
Energi
Energi kan ikke bli borte eller oppstå. Dette er uttrykt ved termodynamikkens 1. hovedsetning, også omtalt som energiprinsippet. Men energi kan opptre i forskjellige former så lenge termodynamikkens 2. hovedsetning er oppfylt.
Uttrykkene energi og kraft har ulik betydning i forskjellige fagfelter. I fysikken fokuseres det på å beskrive denne egenskapen kvantitativt ved en definisjon som gjør det mulig å betrakte energi både som en totaltilstand og som utført arbeid av ulike typer.
Energi er en fundamental størrelse for ethvert fysisk system. Det er altså uttrykk for et potensial til å utføre mekanisk arbeid eller til å avgi varme. Tidligere ble energi beskrevet i forhold til enkle observerte effekter. For det er alltid slik at når et objekt har forandret seg, er energi blitt utvekslet med omgivelsene. Da man forstod at det som skaper endringene kan lagres i objekter, ble begrepet energi lansert som potensialet for endring samt størrelsen av endringen.
Slike effekter (både potensielle og realiserte) har mange former. Noen eksempler er
Energi kan både brukes til å frembringe en observerbar endring, eller til å forhindre en observerbar endring. I siste tilfelle er det klart vanskeligere å observere energioverføringen som har funnet sted. Et tikilogramslodd som er festet på en statuearm ser ikke ut til å kreve noe energi mens det henger der, men hvis du selv står og holder loddet er det tydelig at energi kreves. Du føler loddets tyngde om du beveger loddet opp og ned eller holder det i ro. Loddet får potensiell energi når du løfter det opp i jordens tyngdefelt. Når du slipper loddet går potensiell energi over til kinetisk energi (bevegelsesenergi) etter hvert som det får fart i fallet ned mot bakken. En liten andel av den potensielle energien overføres til luftens molekyler (luftmotstand) slik at disse får større gjennomsnittshastighet som igjen representerer (termisk) energiinnhold som i teorien kan måles som en temperaturøkning. I det loddet treffer bakken, går den kinetiske energien over til termisk energi i bakken.
SI og tilhørende enheter
SI-enheten for både energi og arbeid er joule (J), til ære for James Prescott Joule og hans eksperimenter rundt mekaniske varmeekvivalenter. 1 joule er det samme som 1 newton-meter eller 1 kg m 2 s −2.
En energienhet som brukes i partikkelfysikk er elektronvolt (eV). Det er energien som tilføres et elektron, proton eller annen partikkel med elementærladning når den flytter seg i et elektrisk felt mellom to punkter med spenningsforskjell på 1 V. 1 eV = 1.602176462×10 −19 J.
Det er verd å merke seg at dreiemoment, som gjerne måles i newton-meter (Nm), har samme dimensjon som energi. Det er ingen tilfeldighet, for et dreiemoment på 1 Nm anvendt over en vinkel på 1 radian (57,2957... grader) krever en energi på nøyaktig 1 Nm = 1 J.
Andre energienheter
Britisk/Amerikanske enheter for både energi og arbeid er både foot-pound (1.3558 J), og British thermal unit (Btu) som har ulike verdier rundt 1055 J, og hestekraft-timer (2.6845 MJ).
Energienheten som brukes til daglig, spesielt på strømregningen, er kilowattimer (kWh). En kWh er lik 3,6×10 6 J (eller 3600 kJ eller 3,6 MJ).
Kalori er den tradisjonelle energienheten innenfor næringsmidler og er varmeenergien som trengs for å varme opp ett gram vann 1 grad celsius (eller mer korrekt 1 kelvin) ved et trykk på 1 atm. Varmemengden avhenger av starttemperaturen på vannet. Derfor varierer kalorienheten litt, men ligger på ca. 4,186 J. Det er vanlig å oppgi matvarers energiinnhold pr. 100 g vare. F.eks. har 100 g helmelk typisk energiinnholdet 66 kcal = 277 kJ (eller 0,277 MJ/kg).
Maffeiplatz undergrunnsstasjon
Maffeiplatz er en undergrunnsstasjon på Nürnbergs undergrunnsbanenettverk. Maffeiplatz er på linjen U1 og forsterkerlinjen U11.
Energi
Arbeid
Arbeid er energi anvendt til å utøve en kraft mot et legeme for å flytte dette. Det betegnes vanligvis med symbolet W (for work) og er gitt ved den matematiske definisjonen
Her inngår skalarproduktet av kraften F utøvd mot tyngdepunktet til objektet og en infinitesimal forflytning ds, integrert over hele forflytningen.
Arbeid forbruker energi slik at kraft-forflytningen vil stoppe opp når tilgjengelig energi er oppbrukt.
I de enkleste beskrivelser antas dette å være samme størrelse som arbeidet som utøves på det aktuelle objektet. I virkeligheten vil ikke all energi forbrukt (som beskrevet ved likningen) overføres til en gjenvinnbar energiform. F.eks. vil noe av energien gå over til varme som ikke kan gjenvinnes til annen nyttig energi. Energimengden i et system som kan brukes til å utføre et arbeid er altså langt mindre enn den totale energimengden i systemet. Den delen som kan brukes til å utføre arbeid kalles eksergi, mens resten kalles anergi.
Varme
Varme er energimengden som er knyttet til en temperaturendring eller faseendring (smelting/fordampning og størkning/kondensasjon). I kjemi er en opptatt av varme som forbrukes eller frigjøres gjennom kjemiske reaksjoner. Forholdet mellom varme og energi har en parallell til forholdet mellom arbeid og energi. Varme strømmer fra områder med "høy" temperatur til områder med "lav" temperatur. Alle objekter har en viss mengde intern energi som er knyttet til de tilfeldige bevegelsene av atomene og molekylene. Denne energien en positivt korrelert til temperaturen i objektet. For hver fase er sammenhengen tilnærmet lineær. Når to objekter kommer i termisk kontakt, vil de utveksle varme helt til temperaturene er like. Mengden av energi overført er mengden av energi utvekslet. Det er vanlig å forveksle varme med intern energi, men det er en viss forskjell: Endringen i intern energi er summen av varme tilført og arbeid utført fra omgivelsene.
Energibevarelse
Energiprinsippet eller som det også kalles termodynamikkens første hovedsetning sier at energien som tilføres et system er lik energien som avgis fra systemet pluss energiendringen i systemet. Denne loven brukes i alle deler av fysikken. Noethers theorem relaterer energibevarelse til tidsinvariansen av fysiske lover som for eksempel formulert ved bruk av Lagrange-mekanikk.
Kinetisk energi
Kinetisk energi (bevegelsesenergi) er den delen av et systems energi som er relatert til bevegelse. For et objekt med hastighet v og bevegelsesmengde p er den gitt ved det matematisk uttrykket
I skalarproduktet inngår den infinitesemale forandringen dp av bevegelsesmengden, integrert over hele bevegelsen til objektet.
Ved ikke-relativisiske hastigheter, dvs. hastigheter som er mye lavere enn lyshastigheten, kan man bruke den newtonske tilnærmelsen
hvor m er legemets masse. Ved hastigheter som nærmer seg lysets, må man benytte den relativistiske formelen
avhenger av lyshastighten c = 299 792 458 m/s. Det betyr at totalenergien til legemet er γmc2, mens delen mc2 er dets energi når det er i ro. Dette blir også kalt for «hvilemasseenergien» bestemt ved masseenergiloven til Einstein.
I form av en Taylor-rekke kan den relativistiske formelen skrives:
Herav kan en si at ledd av 2. orden og høyere svarer til unøyaktigheten i den newtonske tilnærmelse for kinetisk energi i forhold til den relativistiske formelen.
Achtung Baby
Achtung Baby er det sjuende studioalbumet fra den irske rockegruppen U2. Turnéen til U2s forrige album, Rattle And Hum, ble avsluttet med ordene om at bandet måtte «go away and dream it all up again». Bandet følte de hadde stivnet i sitt musikalske uttrykk og ville hente ny inspirasjon. Valget falt på Berlin og Hansa Studios, der blant andre Lou Reed og David Bowie hadde spilt inn musikk på 1970-tallet. Men oppholdet ble ikke på langt nær så fruktbart som håpet, og bandet var nær ved å oppløses.
Energi
Potensiell energi
Potensiell energi er den delen av et systems energi som er relatert til den romlige fordeling av systemets komponenter og deres interne vekselvirkning. I et tenkt isolert system av to stasjonære objekter med avstand r og som utøver en kraft F på hverandre, er systemets potensielle energi definert ved
Achtung Baby
Det som reddet bandet og albumet, var sangen «One». The Edge kom opp med et alternativt riff til sangen «Mysterious Ways», men i stedet for å bruke det på denne sangen skrev Bono en ny tekst om samhold. Og gruppen ble enige om å legge stridigheten til side og dra hjem til Dublin med det materialet de hadde og jobbe videre derifra.
Energi
Potensiell energi
hvor den nederste grensen i integralet er en referanseavstand r0 som den potensielle energien blir målt i forhold til. Vanligvis avhenger kraften av avstanden og integrasjonen tas langs banen som beskriver bevegelsen.
Achtung Baby
Albumet tok U2 inn i en ny retning. Lyden av industri og et Europa i forandring preget albumet, og førstesingelen «The Fly» har av Bono blitt beskrevet som lyden av fire menn som sager ned «the joshua three». Sangene var også mørkere enn før, med temaer som hjelpeløshet og brutte forhold. Under innspillingen ble gitaristen The Edge skilt, og Bono brukte dette i tekstene sine. Men det var også med dette albumet U2 oppdaget ironien og latterliggjorde sine egne roller som pretensiøse rockestjerner. Dette lot seg best merke på den påfølgende Zoo TV-turneen.
Antestor
Antestor er et norsk, kristent metalband stiftet i 1990. Før de brukte navnet Antestor het de Crush Evil. Jan Axel von Blomberg fra blant annet Mayhem var studiomusiker på trommer på albumene Det tapte liv og The Forsaken.
Achtung Baby
Albumet har tilbragt tilsammen 22 uker på VG-lista, med en 4.-plass som beste notering.
Sporliste
Musikk av U2, tekst av Bono og The Edge.
Energi
Potensiell energi
Disse to relasjonene, definisjonen av potensiell energi basert på kraft, og kraftens avhengighet av den potensielle energien, viser at begrepene kraft og potensiell energi er sterkt koplet. Hvis to objekter ikke øver noen kraft på hverandre, så er det ingen potensiell energi mellom dem. Hvis to objekter derimot øver en kraft på hverandre, så vil den potensielle energien oppstå naturlig i systemet som en del av dets totale energi. Siden potensiell energi er relatert til krefter, vil en endring i et systems romlige komponentfordeling enten øke eller minske systemets potensielle energi. Når et system endrer tilstand til lavere potensiell energi, så blir energi av en eller annen form frigjort, f.eks. kinetisk energi.