cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Biosfære
Gaiahypotesen
Gaiahypotesen står i grunnlegende konflikt med økologiens konsepter om organismer som konkurrer om å opprettholde sin eksistens. Men kritikerne har fremmet forslag om at en kanskje ikke trenger noen Gaia-hypotese, fordi geokjemiske prosesser kan forklare flere aspekter ved jordsystemet uten at en bringer inn biologiske prosesser. Et annet motargument er at jorden gjennom sin historie har gått gjennom svært store endringer hva angår klima, kontinentaldrift, havstrømmer, innhold av oksygen i atmosfærens og flere andre globale prosesser. For eksempel at hele jordkloden har vært dekket av is og perioder hvor temperaturen har vært mye høyere enn i nyere tid. Kritikere av teorien påpeker at disse forholde ikke tyder på selvregulering som gjør livsbetingelsene særlig gunstige. Til tross for disse innsigelsene og flere andre, fortsetter forskningen på jordsystemet, slik at en stadig får nye innsikter som kan brukes til å teste Gaia-hypotesen.
Biosfærens karakteristika
De fleste organismer er begrenset til et miljø på landjorden eller i vann, i tillegg har de betingelser for hva de kan tåle innenfor sitt lokale miljø. Dermed er miljøfaktorer noe som bestemmer artenes utbredelse i biosfæren. Temperatur er en parameter som begrenser utbredelsen for mange arter, men oftest er det en kombinasjon av flere forskjellige størrelser som er avgjørende. For eksempel er toleranse for temperatur og krav til vann viktig for mange. Imidlertid kan ekstreme miljøforhold gi responser av fysiologisk art eller endre oppførselen. Fysiske responser kan være med på å opprettholde organismens indre miljø, altså homeostase. Oppførsel har å gjøre med at organismen unngår uheldige miljøer, altså en strategi der organismen trekker seg vekk.
Levende organismer finnes vanligvis ikke utenfor det temperaturområdet der vann er flytende, det er få avvik fra denne regelen. Dette reflekterer at livets opprinnelse har vært i vann. For opprettholdelse av levende organismer, er flytende vann og temperatur der vann er i væskeform avgjørende for opprettholdelse av liv. I tillegg er konsentrasjon av salter og andre ioner, tilgjengelighet av gasser for respirasjon (ånding), atmosfærisk- eller hydrostatisk trykk og i noen tilfeller også strømningshastigheten av vann, viktige miljøfaktorer som påvirker fysiologi, oppførsel og utbredelse av organismer.
Kjennetegn med biosfæren er at vann kan eksistere i store mengder i væskeform, den mottar mye energi utenfra i form av sollys og for det tredje at biosfæren ligger i overganger mellom gass, væske og faste stoffer.
Utstrekning
Tradisjonelt anses biosfæren å strekke seg fra bunnen av havene til de høyeste fjelltoppene, et lag med en gjennomsnittlig tykkelse på rundt 20 km. Det er funnet mikrober som lever dypt nede i undergrunnen, i enkelte tilfeller flere tusen meter nede jordskorpen. Gjennomsnittlig er dybden av verdens hav 3,7 km, med de største dypene i Stillehavet er på rundt 11 km. Jordskorpens, altså den øverste delen av litosfæren, varierer fra rundt 5 km på havdypene, til rundt 80 km på kontinentene.
I forhold til hele jordkloden er biosfæren en liten region, omtrent som tykkelsen av skallet på et eple. Størsteparten av de levende organismene lever dog innenfor en mindre brøkdel av biosfæren, fra omtrent 500 m under havoverflaten til omtrent 6 km over havet.
Å begrense biosfærens utstrekning kan være utfordrende, der en må ta stilling til bevegelige grenser og uvanlige livsformer. For eksempel står en over spørsmålet om virus skal utelates i definisjonen av livsformer, skal en i så fall ta med prokaryoter? Settes grensen ved prokaryoter, skal en bare regne dem med i deres tilstand med metabolisme eller deres kryptobiotiske tilstand (dvale)? Den kanadisk-tsjekkiske vitenskapsmannen Vaclav Smil (1943–) poengterer disse spørsmålene i sin bok The earth’s biosphere. Han mener at tidligere definisjoner av biosfærens utstrekning har vært alt for restriktive. Selv om en i dag har kommet lengre i å finne livsformer på svært ekstreme og overraskende steder, mener han at i en ikke altfor fjern fremtiden vil finne kunne finne nye.
Temperatur
Temperatur er den mest avgjørende faktoren for utbredelse av organismer fordi den avgjør den fysiske tilstanden til vann. De fleste organismer kan ikke tåle lavere temperatur enn 0 °C eller høyere enn 45 °C over særlig lang tid. Eksempler på noen unntak er bakterier som kan leve i varme kilder med temperaturer over kokepunktet og lavarter i polare strøk som kan tåle temperaturer ned til –70 °C. Årsaken til disse temperaturbegrensningene er at molekyler som protein vil denaturere (miste opprinnelige egenskaper) ved temperaturer over 45 °C. Med temperatur under 0 °C vil vanninnhold i cellene fryse til is og få dem til å sprekke.
De fleste organismer kan ikke opprettholde en kroppstemperatur som er vesentlig forskjellig fra omgivelsene. Stasjonære organismer som planter og sopp eller små dyr som ikke kan bevege seg særlig langt, må kunne tåle hele temperaturspektret som kan oppstå på deres levesteder. Derimot kan organismer med større bevegelsesmulighet trekke unna ekstreme forhold. Det kan være så enkelt som at et dyr trekker seg unna sterk sol eller finner le mot vinden, eller migrering over store avstander, noe som er trekkfuglenes strategi.
En del dyr har fysiologiske egenskaper som gjør dem i stand til å ha tilnærmet konstant kroppstemperatur, altså at de enten er vekselvarme eller jevnvarme. Vekselvarme dyr har omtrent samme temperatur som omgivelsene, og de forsøker å dra nytte av omgivelsene for å få eller avgi varme. De kan la solen varme seg og funksjoner i kroppen sørger for å spre varmen, for eksempel ved økt blodsirkulasjon hos reptiler. Om natten når det blir lavere temperaturer, senkes hjerterytmen og de søker kanskje inn i et skjul. Dyr som er jevnvarme opprettholder kroppstemperaturen ved varmeutviklingen som metabolisme gir, altså forbrenning av næring. I tillegg kan de ha strategier som å krølle seg sammen for å unngå stort kroppsareal mot omgivelsene. En mer ekstrem strategi er hibernering (dvale), hvor kroppstemperatur, ånding, hjerterytme og forbrenning reduseres, dermed også behovet for næring.
Echiniscus, som er i slekten av bjørnedyr, er en type små organismer som trives i fuktige miljøer. Disse er i stand til å tåle temperaturvariasjoner fra –270 °C til 151 °C, mer enn noen andre levende skapninger. Ellers er det organismer i ørkener og i polare strøk som må tåle henholdsvis de høyeste og laveste temperaturene på landjorden. I havet holdes pompeiorm (Alvinella pompejana) for å være det virveldyret som kan tåle høyest temperaturer. Den er rundt 6 cm lang og holder til i hydrotermiske skorsteiner på havbunnen, hvor temperaturen kan komme opp i rundt 80 °C. Ellers er temperaturen på havdypene ned mot 2–3 °C, slik at organismene der må tåle både lav temperatur og svært høyt hydrostatisk trykk.
Bakterien Deinococcus radiodurans, som finnes i jord, avføring fra dyr og i kloakk, er en usedvanlig hardfør organisme som kan overleve frysetørring, høye doser av radioaktiv og ultrafiolett stråling. Dens spesielle egenskap er at den har en ekstraordinær evne til å reparere skadd DNA. Imidlertid tåler den ikke høye temperaturer.
Fuktighet
De fleste organismer på landjorden må opprettholde vanninnholdet innenfor et smalt grenseområde, selv om de taper vann på forskjellige måter. Vanntap hos planter skjer ved transpirasjon via bladene og må dekkes ved opptak av vann via røttene. Dyr dekker vanntapet ved å drikke eller spise mat som inneholder vann. Organismer som holder til i tørre omgivelser er tilpasset via mekanismer som reduserer vanntapet. For eksempel kan ørkenplanter redusere arealet av bladene når det er varmt eller at planten ikke vokser i den varmeste årstiden. Ørkendyr har ofte skinn som ikke avgir særlig mye vann, men kan ikke unngå å miste vann via åndedretsorganenen. Dyr som gaseller har en nese som kjøler ned den varme luften de puster ut slik at den kondenserer, dermed kan de gjenbruke fuktigheten i ånden fremfor å tape den til omgivelsene.
Salinitet
Salinitet, eller saltinnhold, angir hvor mye salt som er oppløst i en vannmengde. I sjøvann er natrium og klorid de vanligste ionene som er oppløst, men også ioner av magnesium, kalsium og sulfat utgjør en stor mengde. Innholdet av salt i vann kan variere fra nesten intet i smeltevann fra snø, til så høyt nivå at vannet har nådd metningsnivå i innsjøer som Dødehavet. I havet er saltinnholdet mer eller mindre konstant, men variasjon finnes langs kystene der elver løper ut og reduserer konsentrasjonen.
Celler i organismer inneholder også en viss mengde oppløste ioner, men saltkonsentrasjonen er mye mindre enn det en finner i miljøet ellers. Det må være et minimum av ioner i cellenes cytoplasma for at den skal fungere, og for høyt innhold setter cellene ut av funksjon. Organismer som lever i vann har ofte ikke et ytre skinn som er helt tett mot vanninntrengning, de må derfor kunne motstå osmotisk trykk. En fisk som har høyere eller lavere saltinnhold enn vannet den lever i, vil ha et osmotisk trykk mot skinnet. Om for eksempel fisken har høyere saltinnhold enn vannet utenfor, vil vannet diffundere (utligning ved inntrenging) gjennom skinnet slik at konsentrasjonen blir den samme. Marine dyr har derfor ofte samme osmotisk trykk som vannet utenfor, men om det ikke er tilfelle må organismen ha mekanismer som hindrer diffusjon.
pH-verdi
I levende organismer er viktige prosesser i cellene avhengig av at pH-verdien, som angir konsentrasjonen av hydrogenioner i en oppløsning, er innenfor et lite intervall. Det er dermed viktig for organismer å holde pH-verdien jevn for at livsprosessene skal holdes i gang, selv om deler av en organisme fungerer med forskjellige verdier.
For organismer i vann er det vanlig at huden er delvis gjennomtrengelig, eller at de har spesielle overflater for pusting. Slike organismer kan ha utskifting av hydrogenioner gjennom huden, for at livsviktige prosesser inne i organismen skal kunne få regulert pH-verdien. For eksempel kan det være snakk om at natrium eller bikarbonat utveksles med omgivelsene. I vannmiljøer kan pH-verdien variere fra 3 i myr til 9 i basiske innsjøer. En årsak til at myrvann er surt, er innhold av organiske syrer. Geologiske avsetninger av svovel kan også føre til surt vann. Naturlig baskisk vann skyldes som regel uorganiske kilder. De fleste organismer kan ikke leve i ekstremt sure eller basiske miljøer.
Levende organismer i syrlige miljøer er nesten helt begrenset til mikroorganismer. Et stort antall flercellede arter, som gjærstammer, sopper, alger og protozoer tåler miljøer med så lav pH-som 3. Aller lavest pH-verdi tolererer Picrophilus oshimae, en type arkebakterier som har sitt optimum ved 0,7. Motsatt kan natronobacterium, også en type arkebakterier som opptrer i salte innsjøer, tåle pH-verdier helt opp til 11.
Vannstrømning
Strømninger i vann, som for eksempel i elver, havstrømmer og bølger, påvirker omgivelsene og dermed også hvordan organismer i vann har utviklet seg i forhold til disse. Mange organismer har spesialisert seg på å leve i strømmer, men er utsatt for å bli slått løs fra sitt feste og bli transportert vekk. Både planter og dyr har utviklet mekanismer for å holde seg fast i underlaget, for eksempel skjell som er solid festet til stein eller svaberg. Fordelen med å leve i slike miljøer er tilgang på oksygen- og næringsrikt vann. En annen fordel kan være at predatorer (rovdyr) har vanskelig for å drive jakt i slike omgivelser.
Atmosfærens trykk
Atmosfærens trykk, eller omtalt bare som lufttrykk, er størst ved havnivå og er vekten av gassene i atmosfæren som virker ned på en flateenhet. Trykket ved havnivå tilsvarer én atmosfære. Variasjoner i lufttrykket kan gi spesielle problemer for åndedrettsorganene til dyr, fordi utskillelse av oksygen og karbondioksid kan bli påvirket. Når et dyr puster går oksygen gjennom overflaten i lungeblærene, en prosess som hovedsakelig skjer på grunn diffusjon, altså at konsentrasjonen i luften er større enn i blodet. Motsatt diffunderer karbondioksid ut i luften fordi konsentrasjonen er stor i blodet, men liten i luften i lungeblærene. En snakker derfor om at hver av gassene har sitt eget partialtrykk. Problemer for åndedrettsorganene oppstår når et dyr befinner seg høyt over havoverflaten, ettersom oksygenets partialtrykk reduseres og det får lavere oksygeninntak når det puster.
I noen få hundre meter opp i troposfæren er det en stor mengde levende organismer, spesielt insekter og fugler. Av de rundt én million insekter som er identifisert, flyr de fleste ikke høyere enn noen få meter over bakken. En del insekter i tropisk regnskog trives i toppen av trærne, dermed lever de noen titals meter over bakken. Schistocerca, som er en slekt av gresshopper, er observert i svermer i en høyde på 3000 m over bakken.
Hydrostatisk trykk
Hydrostatisk trykk er det trykket som oppstår nedover i vannmassene. Siden vann har mye større tyngde enn luft, er også trykket mye større nedover i vannet. For hver tiende meter ned øker trykket med én atmosfære. Når gjennomsnittlig havdybde er 3800 m vil det si at gjennomsnittlig trykk på havbunnen er 380 atmosfærer. Organismer som lever på slike dyp kan derfor ikke ha luftblærer, de har derfor ikke lunger eller svømmeblære, som dyrene som levere nærmere havoverflaten.
Forekomsten av organismer på dypt hav er svært lav. Noe over halvparten av havets biomasse bestående av dyr, befinner seg på havbunnen, men 80 % av disse befinner seg på grunt vann, ikke dypere enn 200 m. Selv om havdyp på 3000 m utgjør rundt 75 % av verdenshavene, er det bare 1 % av all biomasse av sjødyr som befinner seg der. På slike dyp er det store mengder usynlige bakterier, ellers er det sjøstjerner, svamper, sjøliljer, armfotinger, sjøpølser, muslinger, og flerbørstemarker. Disse forekommer som ensomme individer eller finnes i små sammenklumpinger adskilt av store flater helt uten andre større skapninger. Det som tiltrekker dyr på havbunnen er blant annet død biomasse fra andre havdyr, avføring og andre rester som siger ned fra vannmassene langt over dem. Spesielt byr hvalkadavre på mat for store mengder bunndyr.
Av marine pattedyr er det spermhvalen som går dypest ned, det er gjort observasjoner av disse ned på 2000 m dyp, men det holdes som trolig at den kan dykke helt ned til 3000 m. Noe som gjør tilværelsen ekstrem på havdypene er ikke bare det høye trykket, men også lave temperaturer og totalt mørke.
Sivilisasjon og biosfæren
Etter hvert som befolkningstallet på jorden har blitt stort og det teknologiske nivået har blitt stadig høyere, har påvirkningen på biosfæren blitt desto større. Menneskelige endringer har skapt store forandringer av biosfærens energistrømmer og biogeokjemiske sykluser, samt at mange populasjoner og arter er utryddet eller trues av å bli det. Den amerikanske biologen Edward O. Wilson (1929–) skapte begrepet biodiversitet. Han har anslått at fra siste del av 1900-tallet har minst 27 000 arter blitt utryddet hvert år, mesteparten av disse små tropiske organismer.
Verdens befolkning er avhengig av en sunn og motstandsdyktig biosfære får å få akseptable leveforhold. Den svenske miljøforskeren Carl Folke (1955–) og hans kolleger har sakt det slik: – Sosiale forhold, helse, kultur, demokrati, lov og orden, rettferdighet og til og med overlevelse er integrert med jordens systemer og biosfæren. Dette skjer i et komplisert samspill med lokale, regionale og globale sammenhenger og avhengigheter. Fordi mennesket er en del av biosfæren er ikke naturmiljøet noe som er utenfor økonomien eller samfunnet, men selve fundamentet for eksistensen av sivilisasjon. (Fra Our Future in the Anthropocene Biosphere 2020).
Global oppvarming
For 2019 var det estimert at 25 % av de årlige menneskeskapte utslippene av karbondioksid ble absorbert av havet og at over 90 % av den globale oppvarmingen som disse utslippene skapte, også ble absorbert av havet. I tillegg absorberer landjordens økosystemer som skog, våtmarker og gressmarker opptil 30 % av de årlige utslippene. Mengden av karbon lagret i landjordens økosystemer er nesten 60 ganger større enn de årlige utslippene av klimagasser. Så langt har biosfæren bidratt mye til å stabilisere klimaet, men på sikt kan ikke denne økosystemtjenesten tas som en selvfølge. Betydningen av arealbruksendringer og klimaendringene selv, påvirker i hvor stor grad biosfæren vil fungere som karbonsluk.
Biodiversitet
]
De store endringene på biosfæren som menneskene har stått bak har gitt opphav til begrepet antropocen. I denne nye geologiske epoken er menneskene utfordret av turbulente tider med dynamikk mellom mennesker og planet, hvor raske og trege endringer i gjensidig samvirkning gir en uventet og upredikterbar fremtid. Planetens fremtid vil avhenge av om den globale oppvarmingen kommer godt under 2 °C, dette for at biosfæren fortsatt skal ha motstandsdyktighet mot endringer. I vitenskapen påpekes det at motstandsdyktige samfunn, økosystemer og tilstanden til hele jordsystemet avhenger av å opprettholde og gjenopprette mangfold innenfor sosiale og økologiske felter.
Sannsynligheten for regimeskifte for økosystemer øker om motstandsdyktigheten blir svekket ved å redusere arter, fjerne hele grupper av arter eller fjerne hele trofiske nivåer. Slike endringer kan skje ved for eksempel forurensing og klimaendringer. Regnskogen i Amazonas er et eksempel. Om en greier å bevare mangfoldet av plantearter kan det være mulig for Amazonas skoger å tilpasse seg nye klimaforhold. Slik tas også Amazonas vare på som et viktig karbonlager. Hyppig og ekstremt tørke har potensial til å destabilisere store deler av Amazonas, men risikoen for selvforsterket tap av skog reduseres om det store biologiske mangfoldet bevares. Imidlertid vil kontinuerlig avskoging, samtidig med global oppvarming kunne føre til at skadelige vippepunkter overskrides. Det er anslått at tap av biologisk mangfold og avskoging av mer enn 40 % av arealet eller en temperaturøkning på 4 °C, kan endre Amazonas til en stor savanne. Imidlertid kan det være synergier mellom avskoging, klimaendringer og omfattende skogbranner, dermed kan slike terskelverdier overskrides allerede ved 20–25 % tap av skog. Et storstilt regimeskifte for Amazonas vil føre til store påvirkninger i et stort område, ved endringer av nedbør og klimaregulering, samt at andre vippepunkter for jordens biosfære kan overskrides.
Et eksempel på en viktig økosystemtjeneste er pollinering, altså at insekter og andre arter bestøver planter slik at disse får avkom. Mer enn 75 % av verdens matproduksjon er i større eller mindre grad avhengig av pollinerende dyr for avkastning og/eller kvalitet. I tillegg er nærmere 90 % av alle ville planter i enn eller annen form avhengig av pollinering utført av insekter, fugler eller virveldyr. Plantene er igjen kritiske for funksjonen til økosystemene de er del av. Biodiversitet blant pollinatorer er viktig for at økosystemene skal være motstandsdyktige mot miljøforandringer, for eksempel global oppvarming. I årene etter 2000 er det observert en reduksjon av insektpopulasjoner rundt om i verden, noe som er dokumentert i rapporten Global Assessment Report on Biodiversity and Ecosystem Services. Nedgangen er tilskrevet habitatødeleggelse forårsaket av intensivt jordbruk og urbanisering, sprøytemiddelbruk, fremmede arter, klimaendringer, og kunstig belysning.
Biosfærens varmedød
Uansett hva slags skjebne menneskeheten og biosfæren måtte få, så regner en at biosfæren fremdeles vil eksistere i en halv milliard år fremover. Det forventes nye istider som igjen vil legge store deler av Nord-Europa og Nord-Amerika under is, kraftige vulkanutbrudd kan få drastiske betydninger for klima («vulkansk vinter») og livsformer, samt at asteroider som kolliderer med jorden. Objekter fra verdensrommet er alltid en fare, dog er sannsynligheten størst for at disse er små og faller i havet. Gamle livsformer kan forsvinne og nye oppstå mellom slike hendelser. Helt til slutt vil solen forvandles til en rød kjempe, men lenge før det skjer vil den sende ut stadig kraftigere lys. Mer intens solstråling vil få havet til å fordampe og jordens vannbeholdning vil forsvinne ut i verdensrommet. Slutten på biosfæren har derfor fått betegnelsen «biosfærens varmedød». Biosfæren har utviklet seg i fire milliarder år, men muligens har den ikke mer enn én åttendedel av sin eksistens igjen. En milliard år fra nå regner en uansett med at jorden vil være en livløs steinplanet. Videre vil solen bli en rød kjempe om fem milliarder år, med en diameter helt ut til jordens bane. Jorden vil da gå innover en spiralbane og til slutt forsvinne i solen. Solen selv vil ende opp som en hvit dverg som sakte kjøles ned.
ROKS «Cheonan» (PCC-772)
ROKS «Cheonan» var en sørkoreansk korvett i Pohang-klassen. Korvetten sank den 26. mars 2010 etter å ha blitt delt i to av en eksplosjon. Sørkoreanske myndigheter har lagt fram en rapport viser at fartøyet ble torpedert av en ubåt i Yeono-klassen fra Nord-Korea. Hendelsen skjedde nær Baengnyeongøya, like sør for den nordlige grenselinja.
Kemal Koyuncu
Kemal Koyuncu (født 25. januar 1985 i İnegöl i Tyrkia) er en tyrkisk mellom- og langdistanseløper, som løper både på bane og terrengløp. Han representerer friidrettsklubben Fenerbahçe Athletics, og har flere EM-medaljer for Tyrkia.
Junior
Ved Lag-EM i terrengløp (European Clubs Cross Country Championships) i Istanbul i februar 2007 kom han på sjetteplass, som bidro til at laget hans, Kocaeli Büyüksehir Belediyesi kom på fjerdeplass i lagkonkurransen.
I juli 2007 deltok han i U23-EM i friidrett i Debrecen, der han deltok på 5.000 meter og 10.000 meter. På 10.000 meter fullførte han ikke, men på 5.000 meter løp han på 13.54,32, og vant bronse bak Noureddine Smail og Andrej Safronov. Senere på året deltok han ved EM i terrengløp i Toro i Spania, og vant der gull på 8,2 km i U23-klassen. Han løp på 24,31 minutter, og vant foran Jevgenij Rybakov og Andy Vernon.
Pedra Mole
Pedra Mole er en kommune i delstaten Sergipe i nordøstregionen av Brasil.
Kemal Koyuncu
Senior
Ved innendørs-EM i mars 2008 deltok han på 1.500 meter, men gikk ikke videre fra kvalifiseringen, selv om han løp inn på ny personlig rekord på 3.57,70. Han deltok i European Cup 10000 m i Istanbul og april, der han kom på 12.-plass med tiden 30.06,22. Ved EM i terrengløp 2008 i Brussel i desember deltok han også, men greide bare en 49.-plass på 10 km, med tiden 32.43.
I 2009 vant han bronse på 5.000 meter ved Middelhavslekene, som ble arrangert i Pescara i Italia i månedsskiftet juni-juli. Anis Selmouni vant løpet, foran Stefano La Rosa. Koyuncu løp på 14.04,99, og var bare et halvt sekund bak sølvet (14.04,44).
Ved EM i friidrett 2010 i Barcelona deltok han både på 5.000 og 10.000 meter. Han endte på 13.-plass på 5.000 meter og 22.-plass på 10.000 meter.
I 2011 vant han en ny internasjonal medalje, da han vant sølv på 1.500 meter ved EM i friidrett innendørs i Paris. Manuel Olmedo vant gullet, men Koyuncu satte ny tyrkisk rekord med tiden 3.41,18.
Rikosjett
Et rikosjett er i dagligtale navnet på et prosjektil som etter anslag mot en flate eller en gjenstand, enten hopper eller blir kastet ut i en ny bane. Navnet kan imidlertid også omtale andre ting som treffer en flate og enten endrer bane eller reflekteres fra flaten og fortsetter i bevegelse.
Trosopplæringsreformen
Trosopplæringsreformen er en betegnelse på en reform av dåpsopplæringen i Den norske kirke som Stortinget vedtok i 2003. Vedtaket hadde sin bakgrunn i et mer enn 30-årig kirkelig-pedagogisk reformarbeid, som startet etter at Stortinget i forbindelse med behandlingen av grunnskoleloven i 1969 slo fast at skolens kristendomsundervisning ikke lenger kunne kalles kirkens dåpsundervisning og at kirken selv har ansvaret for å gi dåpsundervisning i kirkelig forstand.
Ome
Ome er en kommune i provinsen Brescia, i regionen Lombardia, Italia. Kommunen har 3,198 innbyggere (2013) og grenser til kommunene Brione, Gussago, Monticelli Brusati, Polaveno og Rodengo-Saiano. Kommunen inneholder følgende frazioni: Cerezzata, Maglio, Prato og Valle. Stefanus er skytsengel for Ome.
Rikosjett
Prosjektilrikosjetter kan være svært farlige, fordi de er uberegnelige og går svært fort. Dersom et prosjektil treffer en flate, kan en ikke være sikker på at prosjektilet trenger inn i materialet, men det kan også bli reflektert og være farlig for dyr, mennesker og gjenstander i nærheten. Skytebaner har som oftest sandhauger eller annet porøst materiale bak blinkene, for at kulen skal begraves i sanden, og ikke rikosjettere.
Chess (musikal)
Chess er en musikal fra 1986 skapt av Tim Rice, Björn Ulvaeus og Benny Andersson. Historien sentreres rundt en politisk drevet sjakkturnering under den kalde krigen, hvor en amerikansk og en sovjetrussisk stormester må kjempe om en kvinne som jobber for den ene, men forelsker seg i den andre. Musikalen har blitt referert til som en metafor for 1980-tallets anstrengte forhold mellom USA og Sovjetunionen.
Den mest kjente utgivelsen av musikalen er konseptalbumet med blant andre Tommy Körberg, Elaine Paige og Barbara Dickson, som ble gitt ut våren 1984. CD-en og DVD-en av en komplett konsertversjon fra Royal Albert Hall i London, med blant andre Idina Menzel, Adam Pascal og Kerry Ellis, ble utgitt i 2008.
Bakgrunn
Musikalen Chess har en brokete forhistorie. Ideen fikk Tim Rice under verdensmesterskapet i sjakk i 1972, da Bobby Fischer fra USA spilte mot Boris Spasskij fra Sovjetunionen. Dette var i den kalde krigens dager, og mesterskapet foregikk i Reykjavík på Island. I kulissene var det stor uro på grunn av Fischers ville oppførsel, samtidig som han var genial i sine trekk. Dette gjorde at en «hel verden» fulgte mesterskapet, uten å tidligere ha noen interesse for sjakk. Det var motsetningen mellom øst og vest som fascinerte og skapte førstesidestoff.
Senere ble denne spenningen videreført gjennom verdensmesterskapet der Viktor Kortsjnoj, som hadde hoppet av fra Sovjetunionen og flyttet til vesten, spilte mot Anatolij Karpov som bodde i Sovjetunionen. «Dette var ingredienser for en dramatisk musikal», forteller Tim Rice på den offisielle nettsiden for Chess. Han hadde tidligere satt opp Jesus Christ Superstar (1971) og Evita (1978) sammen med Andrew Lloyd Webber, og hadde tenkt å samarbeide med Lloyd Webber også på denne musikalen. Lloyd Webber var imidlertid godt i gang med sin egen musikal, Cats, og Rice ble derfor tipset av den amerikanske produsenten Richard Vos om å kontakte ABBAs Benny Andersson og Björn Ulvaeus. De tre møttes for første gang i Stockholm 15. desember 1981 for å diskutere konseptet, og Andersson og Ulvaeus ble fort investert i prosjektet.
På samme måte som Rice hadde gjort både med Jesus Christ Superstar og Evita, og som hadde vist seg å være svært suksessfullt, ble også Chess først gitt ut som et konseptalbum. Innspillingen begynte i november 1983, og verket – som kom ut i 1984 – ble brukt til å delfinansiere oppsetningen på Prince Edward Theatre på West End i London. Ettersom Andersson og Ulvaeus holdt til i Sverige mens Tim Rice bodde i England på denne tiden ble albumet spilt inn i flere deler, både i Stockholm og i London. Miksingen av albumet gikk for seg på Polar Studios i Stockholm, ABBAs «faste» lydstudio.
Forskjeller mellom ulike versjoner
Chess har hatt en lang historie preget av mange revisjoner og omskrvinger. Under følger de største forskjellene mellom de største produksjonene av musikalen.
Produksjoner
• 1984 Europa (konsertturné)
• 1986 West End
• 1988 Broadway
• 1988 Sandefjord (konsert)
• 1989 Carnegie Hall (konsert)
• 1989 Skellefteå (konsert)
• 1990 Sydney
• 1992 Budapest
• 1994 Göteborg (konsert)
• 1995 Los Angeles
• 1997 Melbourne
• 2001 Danmark (turné)
Trosopplæringsreformen
I det politiske miljø har det etter 1969-vedtaket vært en økende erkjennelse av at staten har et ansvar for å bidra til å legge til rette for at kirken selv kan få muligheter til å ivareta sitt opplæringsansvar – på samme måte som man ser et ansvar for at også andre trossamfunn skal få muligheter til å gi trosopplæring til sine medlemmer. Den positive viljen til å bidra er også begrunnet i et politisk ønske om å opprettholde Den norske kirke som en folkekirke.
Chess (musikal)
Produksjoner
• 2002 Stockholm
Trosopplæringsreformen
Bakgrunnen for reformen
På 1960- og 70-tallet pågikk det utredningsarbeid og forsøk for å bygge opp et kirkelig undervisningsprogram etter en fasemodell. Dette arbeidet lå til grunn for Plan for dåpsopplæring i Den norske kirke, vedtatt av Kirkemøtet i 1991, som en retningsgivende rammeplan for dåpsopplæring i menighetene.
Chess (musikal)
Produksjoner
• 2003 Broadway (konsert)
Trosopplæringsreformen
Bakgrunnen for reformen
Etter forslag i Stortinget i 1996 startet arbeidet med å utrede tanken om lovfestet rett til dåpsopplæring. Dette utredningsarbeidet resulterte i NOU 2000:26 "…til et åpent liv i tro og tillit." Dåpsopplæring i Den norske kirke, som etter en bred høring ble behandlet på Kirkemøtet i 2001. NOU 2000:26 danner bakgrunn for Stortingsmelding nr. 7 (2002–2003) Trusopplæring i ei ny tid. Om reform av dåpsopplæringa i Den norske kyrkja, som regjeringen la fram i oktober 2002. Stortingets kirke-, utdannings- og forskningskomite avga sin innstilling i saken 8. mai 2003: Innst. S. nr. 200 (2002–2003) og Stortinget vedtok reformen 27. mai 2003.
Chess (musikal)
Produksjoner
• 2005 Sandefjord og Bergen (konsert)
Trosopplæringsreformen
Stortingets begrunnelse for reformen
Flertallet i Stortingets kirke-, utdannings- og forskningskomite understreket at hensikten med reformen er å sikre at alle menigheter i Den norske kirke og andre tros- og livssynssamfunn får mulighet til å tilby opplæring til barn og unge. Komiteen mente at hvis Den norske kirke fortsatt skal kunne opprettholdes som en bred folkekirke, er det av avgjørende betydning at barn og unge får grunnleggende kunnskap om den kristne tro og gis støtte til å mestre sitt liv i lys av den kristne tro. Komiteen mente det er viktig at barn og unge får opplæring i egen tro, og begrunnet dette med at uten kunnskaper om eget trosgrunnlag mangler viktige deler av grunnlaget for å få utviklet egen identitet. For det enkelte individ er det av avgjørende betydning å utvikle og å kunne være trygg på egen identitet. I denne sammenheng er tros- og livssynsopplæring og -kunnskap viktig. Komiteen understreket at dette er særlig viktig i et samfunn med et økende kulturelt og religiøst mangfold.
Chess (musikal)
Produksjoner
• 2006 Bømlo
Trosopplæringsreformen
Stortingets begrunnelse for reformen
Videre ble det pekt på at kunnskaper om eget grunnlag for tro og livssyn, identitet og tilknytning er viktig i møte og dialog med dem som har et annet livssyn, en annen tro eller en annen kulturbakgrunn. Forankring i egen tradisjon og identitet er et viktig vilkår for å forstå andre kulturer og å møte andre tradisjoner med ekte respekt og toleranse, ble det hevdet.
98
Referanser
90er
Trosopplæringsreformen
Stortingets begrunnelse for reformen
Disse synspunktene ble fulgt opp i Statsbudsjettet for 2004 der det heter at Kirken har i oppgave ”å gi mennesker livshåp og fundamentale verdier ut over den materielle trygghet. Som den fremste bærer av vår kristne kulturarv har kirken som oppgave å føre denne kulturarven videre. For å ivareta sitt oppdrag må kirken bevares og videreutvikles som folkekirke. Systematisk opplæring av de døpte er en viktig forutsetning for å bygge og bevare vår folkekirke for framtiden. Gjennom kirkens tros- eller dåpsopplæring skal den døpte gis opplæring i den tro barnet er døpt til. – Å styrke kirkens arbeid blant unge handler om å gi de unge del i vår kristne kulturarv.”
Magne Furuholmen
Magne Furuholmen (født 1. november 1962 i Oslo) er en norsk musiker, komponist og kunstner. Furuholmen utgjør sammen med Morten Harket og Paul Waaktaar-Savoy synthpop-trioen a-ha. Han spiller primært piano og keyboard i a-ha. Internasjonalt ble a-ha-medlemmet Furuholmen kjent under kallenavnet «Mags». Som a-ha-medlem er han oppført som opphavsmann alene eller sammen med andre på flere av a-has kjente sanger. Bandet a-ha har solgt mer enn 50 millioner album.
Svea flyplass
Svea flyplass var en flyplass som betjente gruvesamfunnet Sveagruva på Svalbard. Flyplassen lå ved Sveagruva, innerst i Van Mijenfjorden på Svalbard. Flyplassen var eid, drevet og brukt av gruveselskapet Store Norske Spitsbergen Kulkompani for å transportere personell til Svalbard lufthavn, Longyear ved Longyearbyen. Personellet som arbeidet i Svea er bosatt i Longyearbyen, og bodde på hybelhus i Svea i arbeidsuken.
97
Dødsfall
90er
Harald Rodlauer
Harald Rodlauer (født ca. 1966) er en østerriksk tidligere skihopper og nåværende trener.
Trosopplæringsreformen
Trosopplæring for alle
Stortinget har også slått fast at styrkingen av trosopplæringen skal ikke føre til endring av KRL-fagets plass, omfang og innhold i skolen.
Hovedmomenter i reformen
Målet for trosopplæringsreformen er å utvikle en systematisk trosopplæring som fremmer kristen tro, gir kjennskap til den treenige Gud og gir hjelp til livstolkning og livsmestring for alle døpte i alderen 0-18 år uansett funksjonsnivå. Tilbudet skal også gjelde udøpte barn som ønsker å delta. Det legges til grunn et langsiktig perspektiv for gjennomføringen av reformen, sett i lys av behovene for styrking og endring på mange områder – blant annet bemanning, organisering, informasjonsarbeid og programutvikling.
Svea flyplass
Flyvningene ble besørget av flyselskapet Lufttransport, med en 19-seters Fairchild Dornier 228. De flyr strekningen rundt 25 ganger i uka.
Magne Furuholmen
I 2016 lagde Magne Furuholmen kunstutsmykningen "Imprints" for Fornebuporten som er Skandinavias største keramiske skulpturpark.
Kunst
Magne Furuholmen er billedkunstner og skulptør innenfor flere teknikker og materialer med flere utstillinger og offentlige utsmykkingsoppdrag både i Norge og i utlandet. Furuholmen har også soloutstillinger som kunstner i Storbritannia, og han hadde utstillingen, Peeling a Glass Onion, hos Dovecot Studios i Edinburgh frem til april 2015.
Sin kunstneriske bakgrunn har Furuholmen som elev av kunstneren Kjell Nupen. Som billedkunstner arbeider Furuholmen med malerier, grafikk, keramikk, glass og lyd samt installasjoner. Han har deltatt på Høstutstillingen i flere år og fikk blant annet prisen for beste litografi i 1996.
I 2012 var Magne Furuholmen årets utstiller sammen med Håvard Vikhagen i Peer Gynt-stevnet på Vinstra. Om valget av Furuholmen som Peer Gynt-kunstner viste Peer Gynt AS til at Furuholmen det siste tiåret har opparbeidet seg en sterk anseelse som billedkunstner, noe som vises ved hans mange internasjonale utstillinger, spesielt i Europa.
Harald Rodlauer
Han deltok i den tysk-østerrikske hoppuka og verdenscupen i årene 1984-1992, men greide bare én gang å ta poeng i verdenscupen (blant de 15 beste). 9.-plassen i Oberstdorf 30. desember 1986 ga ham 7 poeng og 57.-plass sammenlagt sesongen 1986/87. Den sesongen var også hans beste sammenlagt i Hoppuka, med 33.-plass. I kontinentalcupen ble han nummer 34 sammenlagt i 1991/92.
Magne Furuholmen
Bakgrunn og musikkarriere
Magne Furuholmen vokste opp på Manglerud med sin mor Anne Lise, søsteren Line og sin fremtidige bandkollega Paul. Magnes far, Kåre Furuholmen, var yrkesmusiker og spilte trompet i det norske popjazz-orkesteret Bent Sølves.
Chess (musikal)
Produksjoner
• 2007 Los Angeles
Magne Furuholmen
Bakgrunn og musikkarriere
Furuholmen skrev synth-riffet i Take on Me, som de da omtalte som «The Juicy Fruit song», da han var femten år gammel. Synth-riffet ble senere samplet i den amerikanske Pitbull og Christina Aguilera hitlåten Feel This Moment i 2012 med a-has tillatelse.
Eric Ericsonhallen
Eric Ericsonhallen er et konsertlokale i Stockholm. Det var tidligere lokaler for Skeppsholmskyrkan.
Chess (musikal)
Produksjoner
• 2008 Johannesburg
Svea flyplass
Flyplassen ble stengt fra 1. august 2022.
Magne Furuholmen
Bakgrunn og musikkarriere
Furuholmen har også opptrådt live med Chris Martin fra Coldplay som introduserte ham som "den beste keyboardisten i verden".
Trosopplæringsreformen
Hovedmomenter i reformen
Trosopplæringsreformen har en veiledende dimensjoneringsnorm på i alt 315 timer fordelt på ulike alderstrinn. Reformen skal være innført i alle landets menigheter innen 5-10 år.
Harald Rodlauer
Etter at han ga seg som skihopper, jobbet han i politiet, og var trener for det østerrikske C-landslaget i kombinert, samt arbeidet administrativt for det østerrikske skiforbundet. I 2009 ble han hovedtrener for det italienske kombinertlandslaget. Han sluttet våren 2011 på grunn av uenighet med ledelsen i det italienske skiforbundet, og ble deretter ansatt som hovedtrener for det østerrikske kvinnelandslaget i hopp. Han etterfulgte Sepp Walluschnig, som ble assistenttrener for mennenes B-landslag.
Rodlauer er også aktiv som lokalpolitiker på hjemstedet Traboch, i Trabocher Volkspartei, som er den lokale avdelingen av Österreichische Volkspartei.
Chess (musikal)
Produksjoner
• 2008 Cape Town
Magne Furuholmen
Bakgrunn og musikkarriere
Magne Furuholmen og a-ha har hittil skrevet og utviklet ti studioalbum sammen. I a-ha-biografien The Swing of Things fra 2010 forteller Furuholmen om det han anser som et mulig høydepunkt i sin karriere med a-ha: «'Stay on these roads' var en låt jeg uvanlig nok viste først til Morten - i Pauls leilighet. Morten hadde et genialt forslag til endring i refrenget. Den låta er potensielt det beste jeg har skrevet.» Magne Furuholmen er også vokalist på et par a-ha-låter, som avslutningssporet «The Summers of Our Youth» fra deres åttende studioalbum Analogue.
Chess (musikal)
Produksjoner
• 2008 London (konsert)
Trosopplæringsreformen
Hovedmomenter i reformen
Man tenker seg opplæringen organisert som en kombinasjon av opplæring i avgrensede faser og i kontinuerlige tiltak. Nærmere halvparten av tiden foreslås lagt til småskolealder, i form av kirkeskole og juniorkonfirmasjon. Målet er at tilbudet skal gå til alle døpte, og at det skal tilpasses barn og unge med fysiske og psykiske handikap.
Eric Ericsonhallen
Eric Ericsonhallen er oppkalt etter den svenske dirigenten og korlederprofilen Eric Ericson og drives av Eric Ericson International Choral Centre (EIC). Hallen ble innviet i mai 2009 og rommer, foruten konsertsalen også kontorlokaler for blant annet EIC og Körsam.
Stewart Morris
Stewart Morris (født 25. mai 1909 i London, død 24. februar 1991) var en britisk seiler som deltok i de olympiske leker 1948 i London.
Magne Furuholmen
Bakgrunn og musikkarriere
Magne Furuholmen er medlem av gruppen Apparatjik som i tillegg til ham selv består av Guy Berryman fra Coldplay, Jonas Bjerre, vokalisten fra Mew, og den svenske musikkprodusenten Martin Terefe. Apparatjik spilte blant annet på hovedscenen på den Roskildefestivalen i 2012.
Trosopplæringsreformen
Hovedmomenter i reformen
Bredde er et viktig mål for reformen, både kvantitativt og pedagogisk. Målet er at det skal utvikles et tilbud som kan nå alle døpte barn i alle menighetene i landet, og at det blir organisert og utformet slik at alle døpte kan ta del i det.
Chess (musikal)
Produksjoner
• 2010 Storbritannia (turné)
Magne Furuholmen
Bakgrunn og musikkarriere
Furuholmen har komponert filmmusikk sammen med Kjetil Bjerkestrand under navnet Timbersound. For musikken til TV-serien Hotell Oslo fikk de Edvard-prisen i 1998 i klassen annen kunstart. Han komponerte musikken til den norske filmen Beatles fra 2014, og spilte den delvis inn i Abbey Road Studios.
Han ble i 2011 sammen med a-ha innlemmet i Rockheim Hall of Fame. I 2012 var han med som mentor i TV-programmet The Voice på TV 2. Martin Halla fra «Team Magne» gikk av med seieren i finalen som ble sendt 25. mai. Furuholmen var en av låtskriverne til Martin Hallas Illuminate the Sky.
Chess (musikal)
Produksjoner
• 2013 Sandefjord
• 2014 Tromsø
Trosopplæringsreformen
Hovedmomenter i reformen
I erkjennelsen av at det er lokalmenigheten som har ansvaret for dåpsopplæringen i kirken og at det er i lokalmenigheten at dåpsopplæring skjer, er reformen ikke basert på et sentralt vedtatt program. Det er i lokalmenigheten at dagens og framtidens dåpsopplæring skal formes.
Chess (musikal)
Produksjoner
• 2020 Oslo
Trosopplæringsreformen
Hovedmomenter i reformen
Den lokale forankringen er et sentralt poeng i reformen. Derfor er det den enkelte menighet ved menighetsråd og fellesråd som skal ha det formelle og faktiske ansvar for trosopplæringsarbeidet som foregår i den enkelte menighet. Dette anses som en viktig garanti for at bredden i folkekirken blir ivaretatt i opplæringen. For å få den ønskede bredde og omfang anses det også nødvendig med aktiv deltaking og engasjement fra kirkens frivillige organisasjoner som driver barne- og ungdomsarbeide.
Pedagogiske utfordringer
Pedagogisk sett innebærer reformen et ønske om at dåpsopplæringen bør inn i et nytt spor, bort fra det teoretiske og ”skolemessige”. Tenkningen i reformen innebærer en avsvekking av det tradisjonelle undervisningsperspektivet i forhold til mer integrerte begreper for formidling, der tradisjonsformidling er et nøkkelord. Det er i forutsetningene for reformen lagt vekt på at en styrket og fornyet trosopplæring må få et innhold som appellerer både til hjerte og hjerne hos barn og unge.
I målbeskrivelsene for en fornyet dåpsopplæring er kjennskap, livshjelp og livstolkning nøkkelord. Den pedagogiske utfordringen er å skape en opplæring som setter lys på de sentrale dimensjonene ved menneskelivet, der de kognitive aspektene knyttes sammen med opplevelse og deltakelse. Det dreier seg om å finne fram til en spesifikk kirkelig formidling som når alle. En slik tilnærming krever samarbeid på tvers av faggrenser, noe som vil utfordre ikke bare kirkens tradisjonelle pedagogiske arbeide, men også kirkens liturgiske språk, kirkemusikken og diakonien. Det er stor enighet om at et bredt samarbeid er nødvendig for å nå trosopplæringens målsetting. Foreldrene har hovedansvaret for barnet og for barnets dåpsopplæring. Kirkens viktigste samarbeidspartner er derfor foreldrene. Hjemmet skulle være den viktigste arenaen for trosopplæring, og foreldrene kanskje barnas viktigste dåpslærere.
Alex Rosseau
Alex (Alexandra) Rosseau er en figur i Tv-serien Lost. Hun er datteren til Danielle Rosseau og Robert. Da hun var nyfødt ble hun bortført av «De andre» og tilsynelatende adoptert av Ben Linus. Selv om Alex har vært med på å bortføre Michael, Kate, Sawyer, Jack og Hurley er hun likevel opptatt av deres sikkerhet. Hun reddet Claire, og senere hjalp hun også Kate og Sawyer med å rømme fra øya hvor de ble holdt fanget. Hun sendte også sin kjæreste Karl med båten hun lånte bort til Kate og Sawyer.
Stewart Morris
Morris ble olympisk mester i seiling under Sommer-OL 1948 i London med båten «swift». Sammen med Davis Bond vant de swallowklassen foran Portugal. Seilingene ble avviklet utenfor Torquay i perioden 3. til 12. august 1948.
Trosopplæringsreformen
En 5-årig prosjektorganisert forsøks- og utviklingsfase
Den første delen av reformprogrammet ble organisert som en 5-årig forsøks- og utviklingsfase organisert som et prosjekt, som startet i 2003. Målet med prosjektorganiseringen var å få en organisatorisk basis for å utvikle en felleskirkelig strategi på feltet og for å legge til rette for samordning av de ulike oppgavene og tiltakene innen forsøks- og utviklingsarbeidet.
Ledelsen av forsøks- og utviklingsfasen ble lagt til en styringsgruppe på ti medlemmer, oppnevnt av Kirkerådet, ledet av biskop Helga Haugland Byfuglien, med førsteamanuensis Oddbjørn Evenshaug som nestleder. Et prosjektsekretariat arbeidet etter oppdrag fra styringsgruppa.
Forsøksmenigheter
Stortingets bevilgninger i prosjektfasen ble i det alt vesentlige kanalisert til lokale forsøk. Menighetene ble hvert år invitert til å utarbeide forsøksprosjekter og søke om midler. På grunnlag av en kvalitetsvurdering av søknadene tildelte styringsgruppa midler til et bredt spekter av forsøk i menigheter over hele landet. Et stort flertall av de 1280 menighetene i Den norske kirke søkte om prosjektmidler, og det satt i gang prosjekter som involverte ca. 400 menigheter. Videre er det satt i gang en rekke utviklingsprosjekter i regi av regionale og nasjonale organisasjoner og institusjoner. De fleste forsøksmenighetene ansatte prosjektledere og andre som hadde det daglige ansvaret for forsøket i menigheten. Det ble også satset på å rekruttere frivillige medarbeidere.
Mentortjeneste
Som et ledd i kvalitetssikring av det lokale forsøks- og utviklingsarbeid hadde alle prosjektene en egen mentor som fulgte prosjektet gjennom jevnlige møter med de lokale prosjektansvarlige. En viktig oppgave for mentorene var å bidra til en fagliggjøring av menighetenes erfaringer og gi reformen kontakt til et bredt fagmiljø.
Erfaringsinnsamling
Utviklingsarbeidet i prosjektmenighetene har et dobbelt sikte. De skal drive et utøvende forsøks- og utviklingsarbeid i forhold til barn og unge i sin menighet. Samtidig skal det de gjør gi erfaring og kunnskap til utvikling av en fornyet trosopplæring i alle norske menigheter. Prosjektenes årlige årsrapporter med tiltaksrapporter samles i en ressursbank som er lagt ut på internett. Pr 1. januar 2008 er det lagt ut ca. 2400 slike rapporter, samt en rekke mer fyldige beskrivelser av enkelttiltak som ressursmateriell for andre menigheter.
Evalueringsforskning
Stortinget stilte krav til en forskningsbasert dokumentasjon av forsøks- og utviklingsarbeidet. En gruppe forskere fra Det teologiske menighetsfakultet og Diakonhjemmet Høgskole under ledelse av Otto Hauglin Rådgivning AS dannet et arbeidsfellesskap som på oppdrag fra styringsgruppa fulgte prosjektet med forløpende evaluering. Forskerne kartla hvilke erfaringer forsøksmenighetene, de døpte og deres foreldre gjorde. De vurderte også konsekvensene av å være forsøksmenighet, og la et grunnlag for å vurdere overgangen fra forsøk til varig reform.
”Arbeidsfellesskapet" leverte årlige underveisrapporter som oppsummerte status for reformen, samt delrapporter om spesielle spørsmål. Alle rapporter er offentliggjort på nettstedet etor.no.
Implementering av en fornyet trosopplæring
2008 var det siste året i den 5-årige prosjektorganiserte fasen som innledet trosopplæringsreformen, og i oktober 2008 la styringsgruppa fram sin sluttrapport fra den prosjektorganiserte fasen. I den neste fasen skal reformen innføres i hele kirken. På grunnlag av erfaringene fra forsøksfasen vedtok Kirkemøtet i november 2009 ny plan for trosopplæring i Den norske kirke: ”Gud gir – vi deler”, som gjelder fra 1. januar 2010.
EM i friidrett 1958 – 100 meter menn
Bjørn Nilsen representerte Norge og kom til semifinalen.
Rekorder
Rekorder før dette mesterskapet:
Følgende ny mesterskapsrekord på øvelsen ble satt under konkurransen:
Forsøksheat
19. august
Heat 1
Vind: 1,1m/s
Heat 2
Vind: 0,3m/s
Heat 3
Vind: 0,5m/s
Heat 4
Vind: 1m/s
Chess (musikal)
Chess spilt i Sverige
I Sverige hadde Chess premiere februar 2002. Forestillingen ble spilt 325 ganger fram til juni 2003, og den ble sett av nesten en halv million. Forestillingen ble i 2003 gitt ut på DVD.