cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Chur
Chur regnes som Sveits' eldste by og det aller første bispesetet på Alpenes nordside. Chur (den gang kalt Curia) ble 15 f.Kr. hovedstaden av den av romerske provinsen Raetia prima. Bispesetet ble for første gang nevnt i 451 e.Kr., men er sannsynligvis eldre. Chur bispedømme eide store områder ikke bare i byens næromgivelser, men også i Engadin og Tirol (Vinschgau).
Samferdsel
Jernbanestasjonen i Chur er et viktig knutepunkt. Her ender den normalsporede banen fra St. Margrethen ved Bodensee og som trafikkeres av Schweizerischen Bundesbahnen (SBB) og man kan stige om til meterspornettet til Rhätische Bahn som har sitt hovedkontor her. Dette selskapet har det største smalsporede jernbanenettet i Sveits og som blant annet betjener byer som Davos og St. Moritz. Selskapet driver også Bernina-ekspressen til Tirano i Italia og Glacier-ekspressen fra St. Moritz til Andermatt. Autobahn 13 (E43) fra St. Margrethen til Bellinzona i kantonen Tessin som er en av de to viktigste nord-sør forbindelser gjennom Sveits, passerer Chur og gir helårs vegforbindelse over Alpene gjennom San Bernardino-tunnelen som ligger på ca. 1600 moh. Sommerstid kan man også kjøre den gamle veien som har sitt høyeste punkt på 2063 moh.
1621 Druzhba
1621 Druzhba er en hovedbelteasteroide og går i bane innenfor asteroidefamilien Flora. Den ble oppdaget 1. oktober 1926 av Sergej Beljavskij ved Krim-observatoriet i Simeiz på Krimhalvøya.
Tropisk regnskog
Den tropiske regnskogen er et av de store biomene på landjorda. Den strekker seg i et belte langs ekvator, og har særlig stor utbredelse i Sør-Amerika; noe mindre i Afrika og Sørøst-Asia. De landa som har mest tropisk regnskog er Brasil, Kongo, Indonesia, Malaysia og Peru.
Ved snauhogst og omdanning til jordbruksland blir området utsatt for utvasking av næringsstoffer, og kan på kort tid gå fra høyproduktivt område til skrinn steppe.
Den tropiske regnskogen er det eldste og mest artsrike biomet på jorda. En kan regne med at økosystemene har utvikla seg over en periode på 60 mill. år. Artene i regnskogen er dårlig utforsket, men overslag sier at regnskogen huser over halvparten av jordas arter.
De tropiske skogene har fått utvikle seg uten avbrudd i mye lengre tid enn andre økosystemer, rundt 50–60 millioner år. Dette er årsaken til at de er svært kompliserte, artene er avhengige av hverandre og miljøet på en relativt intrikat måte. Økosystemene i regnskogen har vist seg å være svært følsomme for inngrep, for eksempel hugst.
Klima
Nedbøren er jevn gjennom hele året og ligger på over 2000 mm; tørreste måned har ikke under 120 mm. Døgnmiddeltemperaturen ligger på ca. 27° og skifter lite gjennom året.
Et typisk døgn
Været i et typisk døgn i regnskogen kan være slik:
Jordsmonn
Jordsmonnet er av laterittypen, og er sterkt utvasket og næringsfattig. Næringsstoffene i den tropiske regnskogen er bundet i levende og dødt plantemateriale. Omdanningen går hurtig, da det nesten ikke dannes strøsjikt på skogbunnen. På grunn av den raske stoffomsetningen er den tropiske regnskogen av de mest produktive på jorda.
Vegetasjon
Vegetasjonen er prega av et stort antall høyvokste, eviggrønne treslag, ofte flere hundre arter pr. km². De fleste trærne har en høyde på 25-35 m, og kronetaket er tett og slipper lite lys gjennom. Gjennom det tette kronetaket stikker særskilt høye trær med en overhøyde på 45-50 m opp. Treslag som teak, mahogni, og ibenholt vokser i den tropiske regnskogen.
På grunn av lysforholdene er busk- og feltsjiktet lite utvikla, men det finnes en mengde epifytter og klatreplanter (lianer). De fleste trær og større planter har læraktige, mørkegrønne blad.
Floraen av nedbrytere er særlig rik, og består blant annet av et stort antall mykorrhizasopper.
Fauna
Også faunaen er mer artsrik enn i noe annet biom. I trekronene lever et stort antall fugler og insekter. Under dette fins et rikt utvalg av aper, dovendyr og mindre rovdyr som lever i trærne. Dyrelivet på bakken er noe mindre variert, og teller arter av gnagere, villsvin, maurslukere og små antiloper.
Regnskogen som en ressurs
Regnskoger gir basismat som mais, ris, banan og sukkerrør. I tillegg har omtrent 25 % av all medisin sitt opphav fra regnskoger. En forventer at det fortsatt er mange uoppdagede arter som kan utnyttes til medisin og andre formål. I moderne tid reduseres regnskogene stadig.
Römer (Frankfurt)
Fra tidlig middelalder til slutten av det tysk-romerske rike i 1806 var Römer sete for de fleste konge- og keiservalg, og -kroninger.
Melanesia
Melanesia (de svartes øyer) er en øygruppe i Stillehavet, nord for Australia. Gruppen omfatter øyene Ny-Guinea, Bismarckarkipelet, Salomonøyene, Santa Cruz-øyene, Vanuatu, Ny-Caledonia, Loyauté-øyene, Fiji, Timor og de østlige delene av Indonesia. Melanesia dekker tilsammen et areal på ca. 1 000 000 km².
Claudius Claudianus
Claudius Claudianus, på engelsk som Claudian (født ca 370, død etter 404), var en hoffpoet under keiser Honorius og general Stilicho. Han betraktes som den siste betydelige hedenske (ikke-kristne ) dikteren i antikkens Roma.
Liv og virke
Som en gresktalende borger av Alexandria kom Claudianus til Roma før 395, og markerte seg med en lovtale til sine to beskyttere, Probinus og Olybrius, og således ble hoffpoet. Han skrev en rekke panegyriske dikt om konsulembetene til sine beskyttere, lovprisende dikt for Stilichos dåder, og hånsord rettet mot Stilichos fiender i det østromerske hoffet til Arcadius. Disse anstrengelsene resulterte i gaver som forfremmelsen som vir illustris, en statue, og en rik brud utvalgt av Stilichos hustru Serena.
Til tross for sin greske opprinnelse skrev Claudianus på latin og er en av de beste sene lyriske latinforfattere. Kritikere betrakter Claudianus som en dyktig poet, om enn ikke førsteklasses, men han er elegant, forteller en historie godt, og hans polemiske ordskifter er stundom uten like i ren underholdende virilitet. Hans skrifter er dog plettet med kosteligheter, en mangel ved litteraturen i hans tid, og han er særdeles kald og ufølsom.
Hans viktigste ikke-politiske verk er et uferdig epos, De raptu Proserpinae, hvor de tre bevarte bøkene er antatt skrevet i 395 og 397. I tillegg skildret Claudianus samtidens krig og andre hendelser i episke dikt. Han forfattet også flere epigram, bryllupskvad, fescenninske dikt, brev og idyller. Claudianus skrev først og fremst på latin, men også på gresk, som antagelig var hans morsmål. Han hadde sterk forkjærlighet for mytologiske fremstillinger og hadde en dragning, i likhet med de øvrige forfatterne fra senantikken, det mystiske.
Eksterne lenker
Claudianus' tekster:
Sekundære kilder:
Liste over Mexico bys høyeste bygninger
Dette er ei liste over Mexico bys høyeste bygninger. Lista omfatter både eksisterende bygninger, planlagte bygninger og bygninger under oppføring. Bygninger som ennå ikke står ferdig, er markert med feit kursiv skrift.
Nikola av Jugoslavia
Nikola av Jugoslavia (født 29. juni 1928, død 12. april 1954) var den yngste sønn av Pavle og Olga Karađorđević. Han døde i en bilulykke 24 år gammel i landsbyen Datchet, nær Windsor. Han var ugift og hadde ingen barn.
Petrologi
Ordet litologi var tidligere synonymt med petrografi, men i dag er det en gren innen petrologi som angår makroskopisk håndprøve eller beskrivelse av en blotning.
Det er tre grener av petrologi, som korresponderer med tilsvarende bergartstype: vulkansk, metamorf og sedimentær.
Som selvstendig videnskap ble faget utviklet på 1870-tallet, blant fagets pionerer var Henry Clifton Sorby, Harry Rosenbusch og Auguste Michel-Lévy.
I oljeindustri er petrologi/litologi, eller mer særskilt, logging av slam og leirelag, en grafisk representasjon av geologiske formasjoner som blir boret igjennom, og tegnet en logg av som kalles for en leirelogg. Etter hvert som innholdet av borehullet blir trukket ut blir det tatt prøver av det, undersøkt (vanligvis under et mikroskop) og analysert kjemisk ved behov.
MF «Kvinnherad»
MF «Kvinnherad» er en bilferge bygget i 1978 for Hardanger Sunnhordlandske Dampskipsselskap. Selskapet skiftet senere navn til Tide og nå Norled. Fergen gikk i rutefart i Hordaland for Norled frem til mai 2020, senest på strekningen Skånevik-Matre-Utåker.
I 1988 fikk «Kvinnherad» ettermontert et hengedekk, noe som økte kapasiteten til 66 personbiler.
I 2016 ble «Kvinnherad», og fergesambandet Skånevik-Matre-Utåker som den da trafikkerte, kåret til Hordalands flotteste fergetur.
I 2021 ble fergen solgt til en nigeriansk eier og slettet fra det norske skipsregisteret.
Ruben Smith
Ruben Smith (født 15. april 1987) er en norsk tidligere ishockeyspiller splte hos Stavanger Oilers som målvakt fram til 2017. Han kom opprinnelig til klubben fra Rosenborg Ishockeyklubb, før det igjen Storhamar Dragons, moderklubben hans er Viking. Han fikk sin eliteseriedebut for Storhamar mot Lillehammer i januar 2006 og har over 100 kamper for klubben. Smith har også etablert seg på Norges landslag og regnes som et av Norges beste målvaktstalenter. Han har representert Norge under OL i Vancouver i 2010, samt ishockey-VM i 2008, 2009 og 2010.
I 2008 hjalp han Storhamar til NM-gull og ble kåret til sluttspillets mest verdifulle spiller.
1622 Chacornac
1622 Chacornac er en hovedbelteasteroide og går i bane innenfor asteroidefamilien Flora. Den ble oppdaget 15. mars 1952 av Alfred Schmitt ved Observatoire Royal de Belgique i Uccle.
Ready Already EP
Ready Already er ska-bandet No Torso sin andre EP. Den ble utgitt på Asian Man records under bandets første USA- turne i 2008.
Vesuv
Vesuv (italiensk: Monte Vesuvio, latin: Mons Vesuvius) er en stratovulkan i Napolibukten i Italia, rundt 9 km øst for Napoli og en kort avstand fra kysten. Den er en av flere vulkaner som danner den campianske vulkanbue. Vesuv består av en stor kjegle delvis omsirklet av en bratt rand med et krater på toppen forsaket av sammenstyrtningen fra en tidligere og opprinnelig langt høyere fjellstruktur.
Vesuv er best kjent for sitt vulkanutbrudd i år 79 som førte til at de to romerske byene Pompeii og Herculaneum ble begravd og ødelagt. Dette utbruddet støtte ut en sky av steiner, aske, og røyk til en høyde av 33 km, utstøtte smeltet stein og pulverisert pimpstein i en mengde av 1,5 millioner tonn per sekund, til sist utløste et hundre tusen ganger mer termisk energi enn som ble sluppet ved bombingen av Hiroshima. Det er beregnet at rundt 16 000 mennesker døde grunnet hydrotermal, pyroklastiske strømmer. De eneste bevarte øyevitneskildringer består av to brev skrevet av Plinius den yngre til historikeren Tacitus.
Vesuv har siden hatt utbrudd flere ganger og er den eneste vulkanen på det europeiske fastlandet som har hatt utbrudd i løpet av de siste hundre år. I dag er den ansett som en av de farligste vulkaner i verden ettersom en befolkning på nær 3 millioner lever i dens nærhet og på grunn av dens tendens til å få eksplosive utbrudd. Vesuv er lokalisert i den tettest befolkete vulkanregionen i verden.
Mytologi
Vesuv har en lang historisk og litterær tradisjon. Den ble betraktet som en guddommelig personifisering av typen Genius på den tiden da den hadde utbrudd i år 79. Det vises ved innskrifter av navnet Vesuvius som en slange i de dekorative freskomaleriene i de mange lararia, eller private helligdommene, som er bevart fra Pompeii. En inskripsjon fra Capua til IOVI VESVVIO indikerer at han ble dyrket som guddommelig makt av Jupiter; det er, Jupiter Vesuvius.
Historikeren Diodorus Siculus har i sitt verk Bibliotheca historica fortalt en tradisjon om at Hercules da han gjorde sine storverker reiste gjennom landet i nærheten av Kumae på vei til Sicilia og fant der et sted kalt for «den flegraiske slette» (phlegraion pedion, «slette av ild»), «fra et berg som i tidligere tider spydde ut ild… nå kalt for Vesuvius.» Det var befolket av banditter, «Jordens sønner», som var kjemper. Med hjelp fra gudene pasifiserte han regionen og reiste videre. Fakta bak denne tradisjonen, om det er en, har forblitt ukjente, også om Herculaneum var oppkalt etter den. Et epigram av poeten Martialis i år 88 antyder at både Venus, beskytter av Pompeii, og Hercules ble dyrket i regionen som ble ødelagt av utbruddet i 79.
Etymologi
Vesuv (Vesuvius) var det navnet på vulkanen som oftest ble benyttet av latinske forfattere i den sene romerske republikken og tidlige det romerske keiserriket. Dets kollaterale former var Vesaevus, Vesevus, Vesbius og Vesvius. Forfattere i gammelgresk benyttet Οὐεσούιον eller Οὐεσούιος. Mange forskere har siden forsøkt med en etymologi eller et opphav til navnet. Da det bodde mennesker av ulik etnisitet og språk i Campania i romersk jernalder, og etymologien er avhengig i stor grad til antakelsen av hvilket språk som ble snakket der på denne tiden. Napoli var bosatt av grekere, hvilket navnet Nea-polis (gresk: Νεάπολις), «Ny-byen», vitner om. Oskere, en av de innfødte italiske folkegruppene og som snakket oskisk, bodde ute på bygdene. Folk som snakket latinsk, som romerne, bodde også i området. Det var også etruskiske folk var også i nærheten. Andre folk av ukjent opphav er sagt å ha vært der for en tid i henhold til ulike antikke forfattere.
På antagelsen at språket er gresk kan Vesuvius være en latinifisering av det negative οὔ (ve) forstavelsen til et rotord fra eller beslektet til det greske ordet σβέννυμι = «Jeg kjøler/slukker» i meningen «uslokkelig». I en annen avledning kan være fra ἕω, «slynge/kaste», og βίη, «vold», «slyngende vold», *vesbia, ved å dra fordel av kollaterale formen.
Form og geologi
Vesuv er en del av den campianske vulkanbue som omfatter en rekke vulkaner, utdøde og levende i regionen Campania i det sørlige Italia i området rundt Napoli.
Nå måler Vesuv 1 281 meter over havet. Den har en særegen «pukkelrygget» form, bestående av stor kjegle (Gran Cono), delvis omgitt av en bratt kant langs krateret på toppen som er forsaket av at fjellet har rast sammen fra en tidlige og opprinnelig langt høyere fjellstruktur, kanskje opp til 2000 meter, som ble kalt for Monte Somma. Gran Cono oppsto i løpet av utbruddet i år 79. Av denne årsak er vulkanen også kalt for Somma-Vesuvius eller Somma-Vesuvio.
Krateret oppsto i løpet av et utbrudd en gang for mellom 17 000 eller 18 300 år siden og ble forstørret ved senere paroksystiske utbrudd som endte med det kjente i år 79. Denne strukturen har gitt sitt navn til begrepet «sommavulkan», hvilket beskriver enhver vulkan med et krater på toppen omgitt av en nyere kjegle.
Høyden på hovedkjeglen har jevnlig blitt endret ved utbrudd, men er 1 281 meter for øyeblikket. Monte Somma er 1 149 meter høy, adskilt fra hovedkjeglen ved dalen Atrio di Cavallo, som er rundt 5 km lang. Fjellets skråninger er arret av lavstrømmer, men er godt bevokst med vegetasjon nå, kratt og småskog øverst, og vintrær og busker ved lavere høyder. Vesuv er fortsatt ansett som en aktiv vulkan, skjønt dens nåværende aktivitet produserer ikke mer en damp fra åpningene ved bunnen av krateret. Vesuv er en stratovulkan ved konvergerende (sammenløpende) grense for hvor den afrikanske kontinentalplate er subduksjert under den eurasiske kontinentalplate. Lag med lava, vulkansk aske (slagg), og pimpestein utgjør fjellet. Dets mineralogi er vekslende og variabelt, men består generelt undermettet på silika og rik på kalium, og med fonolitt produsert i mer eksplosive vulkanutbrudd.
Brønntraktor
En brønntraktor er et verktøy som oljeselskapene bruker til å skyve utstyr framover i horisontale brønner. Brønntraktoren er hjuldrevet og går på elektrisk strøm. Den forsynes med strøm via en kabel som også brukes til å trekke brønntraktoren tilbake til overflaten ved endt oppdrag. Brønntraktoren brukes til blant annet til plugging, perforering og logging i produksjonsbrønner. Bruksområdene utvides stadig. Bruken av brønntraktorer er med på å sikre videre utvinning fra mange marginale oljebrønner. Norske selskaper som Statoil og Aker Solutions er i fremste rekke i verden i utviklingen av brønntraktorer.
Vesuv
Form og geologi
Vesuv nasjonalpark måler 10 000 kvm og er Italias minste. Den ble offisielt åpnet i 1995 for å beskytte den historiske og kulturelle arven i området.
Antikkens omtale
Både Vergil, Suetonius og Martialis sa at her hadde ildguden Vulcanus smien sin. Her inne bodde gigantene, for man hørte dem banke i fjellveggen når jorden buldret fordi de ville ut. Når jorden ristet, var de sluppet fri og gikk rundt på fjelltoppen. Det var også herfra at Proserpina ble røvet og ført ned i underverdenen.
I antikken ble ikke Vesuv omtalt som en vulkan, siden ordet ikke fantes på latin. Strabon beskrev den i sin Geografi: «Dette distriktet var brennende jord i gammel tid, med kratere som spydde ild. Men siden brenselet opphørte over tid, døde ilden.» Diodorus Siculus skrev i sin Verdenshistorie at «området kalles Flegrea fra fjellet Vesuvius, som en gang spydde ut en stor elv av ild, slik Etna gjør på Sicilia. Der er den dag i dag mange tegn på denne gamle brannen.» Martial skrev i 88, etter katastrofen: «Her ligger Vesuv, som for ikke så lenge siden var dekket av grønne vinranker… Bacchus elsket disse jordene… Inntil nylig danset satyrene på fjellet… Dette var Venus' land… Dette var Herkules' land… Alt ligger nedsunket i flammer og trist aske.»
Det var på toppen av Vesuv at opprøreren Spartacus i 73 f.Kr skal ha slått leir med sin hær av slaver fra gårdene i Campania, ofre for rike godseiere i Roma. Sammen vant de store seire over romerske legionærer som var sendt for å nedkjempe dem.
Utbrudd
Vesuv følger en 2 000 års syklus, og hadde et kraftig utbrudd omkring 1 800 f.Kr. Arkeologiske funn kan fortelle hvordan det rammet mennesker i bosetningsområder. Trolig gjorde utbruddet området ubeboelig i flere år etterpå. Det var enda kraftigere enn utbruddet i 79 e.Kr. Magmakammeret med glødende lava fra Jordens indre ligger ca. femten km under fjelltoppen, som nå er stivnet til, slik at et fremtidig utbrudd vil arte seg eksplosivt, og ikke som på Etna eller Stromboli, der lavaen flyter fritt. Utbruddet i år 79 blåste halve fjellet vekk. I antikken var Vesuv sannsynligvis dobbelt så høy som i dag, og ble iblant omtalt som Mons Olympeus, etter Olympos i Hellas. I dag ser man to kratere på Vesuv: Det store gamle, kalt Monte Somma, og det nye, kalt Vesuvio.
Vulkanen er kjent for sitt utbrudd i år 79 som ødela de romerske byene Pompeii og Herculaneum. En rekke andre utbrudd med alvorlige følger har funnet sted senere.
Utbruddet i 79 begravde de blomstrende byene Pompeii og Herculaneum, med mange av sine innbyggere, under aske og stein. En røyksky skal ha strukket seg 32 kilometer i været. Utbruddet er beskrevet av Plinius den yngre i to brev datert til år 108, og i noen vers skrevet av poeten Martialis i år 88. Etter Plinius og morbroren hans, admiralen og forfatteren Plinius den eldre, kalles et tilsvarende voldsomt vulkanutbrudd i dag Plinian eruption på engelsk («plinisk utbrudd»). Plinius den eldre omkom av kvelning på stranden ved Stabiae etter å ha seilt ut i et forsøk på å komme andre til unnsetning.
Vulkanutbruddet fant sted senere enn 17. oktober, muligens den 24., ikke den 24. august som tidligere antatt. Forvarselet i år 62 hadde forårsaket store skader, oversvømmelser, jordskjelv, samt utslipp av gass som hadde drept en flokk på 600 sauer, men da ingen forstod årsaken, vendte livet tilbake til det normale etterhvert som man fikk reparert de omfattende skadene. Om ettermiddagen så Plinius i hjembyen Misenum en kjempesky stige opp av vulkanen. Snart var solen skjult bak de svarte steinmassene som vulkanen slynget i været. Det lignet en brunsvidd arm som strakte seg mot himmelen. Etterhvert som røyksøylen flatet ut oventil, antok den form som en pinje. Så spredte den seg i flere «greiner» på grunn av sitt omfang. Utblåsningen hørtes som et drønnende brøl. Energien var 100.000 ganger som atombomben over Hiroshima. Magma ble spydd ut med en fart på 1 400 km i timen. Husene i Misenum begynte å sprekke, og aske regnet over byen. Plinius og moren hans flyktet. Havet trakk seg tilbake og etterlot sprellende fisk på stranden. På utbruddets andre dag så Plinius den yngre hvordan røyksøylen fra Vesuv plutselig senket seg til jorden og spredte seg til alle kanter. Denne beskrivelsen var en gåte, inntil det samme ble observert i 1982 under utbruddet av Mount St. Helens i USA.
En pyroklastisk sky er en sky av røyk og aske med en temperatur på 500–700 grader celsius, som forkuller alt på sin vei: De beitende dyrene, trærne rundt, de flyktende menneskene. Skyen kom først til Herculaneum og drepte de som var tilbake der, før den utslettet alt liv i Pompeii. Det var som å puste ild. De omkomne, som det er tatt avstøpninger av i dag, ses i det øyeblikket da ildstormen innhentet dem. Vesuv sendte en enorm søyle av røyk, aske og stein helt opp i stratosfæren. I løpet av tyve timer var Napoli-bukten, en av naturens vakreste perler, forvandlet til en ørken. Store deler av området lå hermetisk forseglet under nedfallet, selv om lykkejegere senere gravde tunneler på sin jakt etter verdigjenstander under stein og aske. Landet var også steget, slik at havnen, der elven Sarnus løp ut i bukten, ikke fantes lenger. Nå var det 1 500 meter ned til havet, mens havnebyen Stabiae plutselig lå 600 meter inne i landet. Den keiserlige villaen ved Nola, hvor Augustus døde i år 14, lå under et tykt lag av aske. Minst ti milliarder kubikkmeter nedfall dekket regionen, og aske ble funnet så langt unna som i Salerno og Napoli.
Selv om Vesuv roet seg igjen, oppgav de overlevende å grave ut byen. 79-utbruddet forsynte dermed nåtidens forskere med viktig arkeologisk materiale, og ruinene etter byer som Pompeii gir oss et levende bilde av romersk dagligliv.
Etterpå ble området dekket av ny vegetasjon. Nye veier ble bygd, og landsbyer vokste frem. Jorden var uvanlig fruktbar, siden fjellet hadde sprøytet ut over 240 ulike mineraler. Området er i dag like fruktbart som det var i antikken, men først på 1700-tallet ble det igjen oppført luksusvillaer der.
Et kraftig utbrudd fant også sted 16. desember 1631. I dette utbruddet omkom rundt 3 000 mennesker. og Herculaneum ble dekket av et flere meter tykt lag med lava. Dødsfallene skyldtes at en del mennesker gjemte seg innendørs og ble drept, da husene styrtet sammen. Lavaen fløt så langsomt at de kunne ha flyktet fra den. William Hamilton, som var engelsk ambassadør til kongeriket De to sicilier, var bosatt i Napoli i 25 år og besøkte Vesuv flere ganger. Han forutsa også utbruddet i 1766. I 1779 utgav han boken Phlegrean Fields om verdien av vulkanske utbrudd. Goethe dro også flere ganger opp på Vesuv som den gang var aktiv, med røyk og lava strømmende ut fra små åpninger i fjellsiden.
Senere utbrudd som var særlig kraftige var de i 1872 og 1906. Deretter fulgte en periode med vulkansk aktivitet på 1900-tallet. Sitt siste større utbrudd hittil hadde Vesuv 18. mars 1944, hvilket var et meget uheldig tidspunkt, siden landet var i krig. 1944-utbruddet var et lavautbrudd og ingen eksplosjon, men begravde den populære taubanen fra 1870 (kjent fra sangen Funiculi, funicula ). Dette ble grundig fotografert. Når Vesuv i dag er en av verdens farligste vulkaner, skyldes det at den trange åpningen ble forseglet av utbruddet i 1944, slik at den karakteristiske røyksøylen forsvant. Vesuv overvåkes derfor hvert minutt i døgnet av internasjonale eksperter. Dagens krater er 318 meter dypt, og slipper ikke ut annet enn små svovelskyer. Magmakammeret er forlengst fylt, noe som tilsier et kommende utbrudd. Forskere regner det på ingen måte for utelukket at et nytt kraftig utbrudd kan finne sted og berøre mange bosetninger i området rundt.
I populærkultur
I populærkulturen er Vesuv blant annet kjent som hjemmet til Disney-heksen Magica fra Tryll. Hun har et hus på skråningen av vulkanen og har (like fra sin første opptreden i seriene i 1961) til hensikt å smelte lykketiøringen i selve krateret, hvis hun bare kan få stjålet den fra Skrue McDuck. Nyere norske versjoner av tegneserien bruker helst den komplette latinske navneformen Vesuvius når det er tale om Magicas hjem.
Eksterne lenker
Fraser, Christian (10. januar 2007): «Vesuvius escape plan 'insufficient'», BBC News
Tropisk lauvfellende skog
Tropisk lauvfellende skog er en type fuktskog og et biom som dekker tropiske strøk som har tørketid. Årsnedbøren kan visse steder være minst like høy som i regnskogen, men fordelinga over året er mindre jevn. Den tropiske lauvfellende skogen har sin største utbredelse i Sørøst-Asia og i India, men slik skog finnes også andre steder, for eksempel i Afrika. Dette er blant de tettest befolkede områdene på jorda, og skogen er blitt kraftig desimert pga. jordbruk. De gjenværende skogene blir utsatt for plantasjedrift og treslagskifte, idet verdifulle treslag som teak plantes i stor skala.
Vegetasjon
Skogen skiller seg fra den tropiske regnskogen ved at den er mindre artsrik og mindre høyvokst. De fleste artene som danner det øvre, dominerende kronetaket feller lauvet i den tørre årstiden. Artene i undersjiktet er ofte eviggrønne. Til forskjell fra regnskogene danner mange treslag nokså ensartede bestander. Teak er et vanlig treslag, og bambus er særmerkt for dette biomet. Dødt organisk materiale hoper seg opp på bakken i tørketida, men brytes raskt ned i regntida. Skogbranner er en viktig økologisk faktor.
Joanna
Joanna er et kvinnenavn med opprinnelse i det latinske navnet Iohanna, avledet av greske Ιωαννα (Ioanna), som var en feminin form av Ἰωάννης (Ioannes). Dette navnet har igjen opprinnelse i hebraiske Yochanan, som betyr «Gud er nådig».
Joanna har finsk navnedag 21. juli og polske navnedager 2. og 4. februar, 1. mars, 12., 24. og 30. mai og 17., 21., 24. og 26. august
Utbredelse
Joanna var et populært navn i England i 1970- og 1980-årene.
Joanna er i dag et vanlig navn i Polen og i Belgia. Johanna er en mer utbredt form av navnet i mange land.
Kjente personer med navnet
Personene i listen er ordnet kronologisk etter fødselsår.
Hetland (andre betydninger)
Hetland er et norsk stedsnavn og etternavn. Navnet stammer trolig fra hassel, og viser til et område som har hatt mye hasselskog, og at det har vært rikt med hasselnøtter.
Personer
Etternavnet Hetland er ifølge Statistisk sentralbyrå brukt av 1789 personer per 2008.
Fatal Fraud EP
Fatal Fraud er ska-bandet No Torsos første EP.
1623 Vivian
1623 Vivian er en hovedbelteasteroide og går i bane innenfor asteroidefamilien Themis. Den ble oppdaget 9. august 1948 av Ernest Leonard Johnson ved Union Observatory i Johannesburg.
Helikopterrotor
En helikopterrotor er en rotor som fungerer som roterende vinger som holder helikopteret flygende.
De fleste helikoptre har et tradisjonelt design med en stor, vannrett (eller nesten vannrett) hovedrotor og en mindre, loddrett (eller nesten loddrett) halerotor. Hovedrotoren har som oppgave å skape løft, og muliggjør kontroll av helikopteret. Halerotoren har til formål å motvirke reaksjonsmomentet fra motoren som driver hovedrotoren; som gjør at helikopteret snurrer ukontrollert rundt i luften. Når hovedrotoren snurrer den ene veien vil flykroppen tendere til å dreie i motsatt retning, hvis det ikke appliseres en motvirkende kraft.
Historie
Den første rotoren som vi kjenner til i dag har sitt opphav i Kina. Ca. 3000 år f. Kr. lekte barn i Kina med en rotorlignende leke. Den er i dag kjent på engelsk som Chinese top, og ble snurret i gang med hendene. Dagens rotorer er mer avanserte enn denne leken, men de samme prinsippene gjelder fortsatt.
Hovedrotor
Hovedrotoren har som oppgave å skape nok løft til at helikopteret kan fly, samt gjøre det mulig å kontrollere helikopteret i retningene, fremover, bakover og til siden. De fleste helikoptre er utstyrt med en hovedrotor som har to eller flere blad.
Hovedrotoren består av disse hoveddeler:
Bladene kan være laget av tre, metall eller komposittmateriale. De er opplagret i rotorhodet slik at stigningsvinkelen på bladene kan endres, og noen blad er utstyrt med hengsler eller fleksible element som muliggjør "dragging" og "flapping". Bladene har som regel en symmetrisk profil, men nyere bladkonstruksjoner av komposittmateriale kan være bygget asymmetrisk ettersom de tåler at trykksenteret vandrer på langs med korden. Noen blader er bygget med vridning eller en trapesform for å distribuere løftet mer jevnt på rotoren og dermed forhindre store bøyemomenter i rotenden av bladet.
Løftet fra hovedrotoren kan endres både syklisk og kollektivt, og ved å endre mengden og/eller retningen på løftet kan flygeren styre helikopterets flygestilling og bevegelsesretning.
Skardmodalen naturreservat
Skardmodalen naturreservat ligger på sørsiden av Skardmodalen i Hattfjelldal kommune i Nordland, øst for Unkervatnet og like vest for grensen til Sverige. Naturreservatet har et areal på 9 643 dekar, og er vernet for å bevare en svært verneverdig, lite påvirket kontinental barskoglokalitet med sjeldne arter og skogtyper.
Sinop (provins)
Sinop er en av Tyrkias 81 provinser. Provinsens areal er 5 858 km². Administrasjonssenteret ligger i byen Sinop.
Distrikter
Provinsen Sinop består av ni distrikter:
Melderskin
Melderskin er en fjelltopp i Kvinnherad kommune i Hordaland. Fjellet, som har en høyde på 1 426 meter over havet, ligger like bak Baroniet Rosendal. På midten av fjellet er det en liten U-dal der fossen begynner, og U-dalen ligger imellom to fjelltopper.
Navnet stammer fra de norrøne ordene melder, som betyr «korn som blir malt til mel» og skin som betyr glans eller skinn. Betydningen blir da «fjellet med et skinnende snølag på toppen».
«Mikael»
«Mikael»  (Michael på dansk, også kalt Mikkel) var et dansk storskip med en dramatisk historie i de turbulente årene etter 1532, formodentlig det største krigsskipet i den danske orlogsflåten fram til 1550-årene med en besetning på 549 mann.
Historien
Bakgrunnen for dette storskipet er ikke dokumentert for ettertiden, de første historiske nedskrivningene om «Mikael» er fra 4. mars 1532 da en dansk-lybske eskadre på 3 danske skip og 4 lybske skip fra Lübeck seilte nordover fra København. Flåten ble forsinket av stormvær mot Norge for å unnsette Akershus festning som beleires av Christian II. Forsinkingen gjorde at de kom over Christian IIs krigsflåte på 5 skip ved Jersøy utenfor Tønsberg. «Mikael» måtte ha gjort et betydelig innsats for etter sjøslaget i mars 1532 beholdt danskene 3 erobrede skip.
Etter de hadde sendt forsterkninger og proviant til festningen i Oslo vendte eskadren tilbake til København. Der ble den danske karavellen admiralskipet for Peder Skram som ledet sjøtoget til Oslo ved 2. mai 1532 i spissen for 25 skip. Peder Skram tok Christian II til fange ved løftebrudd og avsluttet krigen om tronen i Danmark.
Men Frederik I døde den 10. april 1533 etter kort tid på tronen at hans slekts rett til tronen ikke var alminnelig akseptert. Kongevalget ble raskt en strid om hvilken politisk retningslinje de ulike tronpretendentene representerte, åpen strid brøt ut i 1534. Grevefeiden startet med overraskelsesangrep av grev Christoffer støttet av Lübeck som sendt 21 skip til København. Etter en kort beleiring overgav Københavns Slott seg til grev Christoffer som tok hele den danske flåten på 7 større skip og flere mindre farkoster og storskipet «Mikael» ble flaggskipet for den grevelige-lybske fellesflåten.
Den hovedsakelige danske konflikten så innblanding fra omkringliggende makter inkludert Sverige som sendt ut en ekspedisjonsstyrke på 11 skip anført av flaggskipet «Stora Kraveln» til assistanse for hertug Christian av Schleswig-Holstein. Den dansk-svensk-tyske flåten samlet seg ved Gotland i mai 1535 og seilte vestover til Bornholm der de oppdaget den grevelige-lybske fellesflåten.
Slaget ved Bornholm ble en duell mellom admiralskipene «Stora Kraveln» ledet av dansken Peder Skram og svensken Måns Svensson Some og «Mikael» ledet av tyskeren Johan Pein. Sjøslaget ble meget hardt der begge storskipene fikk store skader helt til «Mikael» var sterkt beskadet. Men været og høy sjø hindret erobringen av det grevelige storskipet som flyktet vekk i ly av mørket. Skadene på «Mikael» var så stor at man først trodde det var synkeferdig, det er sagt at det aldri kom seg ut på sjøen fra København for resten av krigen. Etter kong Christian III inntok København som overgav seg i juli 1536 overtok han også restene av den grevelige flåten inkludert «Mikael».
«Mikael» som hadde 170 sjømann som besetning under sjøslaget i 1535, trolig ble forbedret av skipsbyggerne og gjort i stand for den danske orlogsflåten i 1538. Konflikten om tronen ble ikke avsluttet fordi Christian IIs datter Dorothea gjorde arvekrav gjeldende med støtte fra sterke krefter i Nederlandene og Tyskland. Christian III så seg nødt til å ruste ut flåten hver år så lenge arvekonflikten varte.
En liste over fetalje eller proviant for skipene er bevart fra 1538 der «Mikael» hadde 549 mann om bord, det neste største skipet, «Samson» hadde 252 mann (170 sjømann i 1535) om bord. En dagbok nedskrevet med runer av Bendt Bilde som var med ute på et sjøtokt til Nordsjøen i 1543, omtalte de danske krigsskipene inkludert admiralskipet «Mikael» med detaljer om deres bestykning og mannskap. Admiralskipet hadde 2 skippere, 4 styrmenn og 17 skyttere (bøsseskyttere på dansk) og 34 store kanoner ombord under sjøtoget ute på Nordsjøen.
Utbyggingen av den danske orlogsflåten som ble den dansk-norske fellesflåten, førte til flere storskipene så det eldre skipet ble ikke så ofte nevnt etter 1544 fram til en flåteliste var produsert i 1559. Det hadde vært flåtelister for den danske orlogsflåten siden 1487 og i årene mellom 1532 og 1548 eller 1559 var «Mikael» nevnt. Storskipets skjebne er ikke kjent.
Karasuk (elv)
Karasuk (russisk: Карасук) er ei elv i Novosibirsk oblast i Russland. Den er 531 km lang, med et nedslagsfelt på 11 300 km².
Karasuk begynner rundt 100 km sørvest for Novosibirsk, på 190 moh. Den renner i sørvestlig retning gjennom en bred dal i de sørlige delene av Barabasteppene, til den munner ut i et endorheisk bekken med små sjøer og sumper rundt 105 moh, på grensen til Kasakhstan. Ved høy vannstand renner noe vann fra øst for byen Karasuk i sørlig retning over Tsjuman (russisk: Чуман) til elva Burla (russisk: Бурла), og en annen del i nordlig retning over greinen Baganjonok (russisk: Баганёнок) til elva Bagan (russisk: Баган). Karasuk har ingen større sideelver.
Ved elvas nedre løp ligger byen og jernbaneknutepunktet Karasuk.
Karasuks kildeområde ble 26. mars 2007 erklært som spesielt verneverdig område.
Wilsonprimtall
Et wilsonprimtall, oppkalt etter den engelske matematikeren John Wilson, er en type primtall p hvor
hvor n er et naturlig tall. Disse tallene ble første gang beskrevet av Emma Lehmer.
Førsteborgermester (Hamburg)
Førsteborgermester (tysk:Erster Bürgermeister) er tittelen på regjeringssjefen i den tyske delstaten Hamburg. Førsteborgermesteren blir utnevnt av Hamburgs borgerskap som er delstatens parlament. Vervet tilsvarer ministerpresidenten i de fleste av de øvrige tyske delstatene og borgermesteren i Bremen. Førsteborgermesteren representerer således Hamburg i det føderale organ Forbundsrådet og er president for Forbundsrådet hvert 16. år.
Førsteborgermesteren leder Hamburgs senat, som er delstatens regjering. Den offisielle tittel er Erster Bürgermeister und Präsident des Senats der Freien und Hansestadt Hamburg. Ifølge Hamburgs forfatning, slik den lyder etter 1996, fungerer førsteborgermesteren som Primus inter pares, og har som sådan rett til å forme regjeringens politikk. Førsteborgermesteren utnevner sin andreborgermester og de øvrige medlemmene av regjeringen, kalt senatorer.
Før de konstitusjonelle reformene i 1918–1919 var valgbarheten til senatet sterkt begrenset i tråd med forfatningen som gav storborgerne juridiske privilegier, og senatorene ble valgt på livstid. Frem til 1860 var senatet dessuten selvsupplerende, dvs. at senatsmedlemmene selv utpekte nye medlemmer. Bare hanseater kunne sitte i senatet. Ved samlingen av Tyskland i 1871 oppstod den situasjon at Hamburg, som var republikk, ble en delstat i et føderalt monarki. Førsteborgermesteren i Hamburg ble dermed likestilt på føderalt nivå med de ulike forbundsfyrstene med titler som konge, hertug eller fyrste.
SPD-politikeren Peter Tschentscher ble i mars 2018 utnevnt som førsteborgermester i Hamburg.
Petter Vågan
Petter Vågan (født 6. juli 1982 i Brønnøysund) er en norsk vokalist og gitarist basert i Trondheim. Han er dessuten bror av Ole Morten Vågan (født 1979) som spiller ståbass.
Vågan er utdannet ved Jazzlinja (NTNU), hvor han har graden utøvende master. Han er bandleder, vokalist og gitarist i elektropopbandet The Fjords. Han har tidligere gitt ut en rekke plater med diverse jazz og improband.
Herefordkveg
Hereford er en engelsk kjøttferase.
Historie og utbredelse
Hereford stammer opprinnelig fra England, i grevskapet Herefordshire. Området var tidlig kjent for gode kjøttdyr. På 1700-tallet ble avlsarbeidet intensivert, og den første stamboka ble opprettet i 1846. Stamboka er lukket, det vil si at for å kunne defineres som hereford må begge foreldrene befinne seg i stamboka.
I Norge ble de første herefordkyr importert rundt 1950. I dag formidles sæd fra herefordokser gjennom GENO. Det insemineres årlig cirka 1 000 dyr med sæd fra hereford. Hereford er en av de mest utbredte kjøttferasene i verden. Oppdrettere av hereford i Norge er organisert i Norsk Herefordforening.
Kjennetegn
Hereford er en ren kjøttferase som er rød av farge. Hodet med hals, doglapp, bryst og buk er helt hvitt. Det samme gjelder nakkestripe, haledusk og nedre del av beina. Hereford finnes både som hornet og kollet.
Nils Petersen
Nils Petersen (født 6. desember 1988) er en tysk tidligere fotballspiller.
Han har tidligere spilt for klubbene FC Carl Zeiss Jena, Energie Cottbus og FC Bayern München før han i 2013 skrev under en fireårskontrakt med Werder Bremen. I januar 2015 ble han sendt ut på lån til SC Freiburg som kjøpte ham etter låneoppholdet sommeren 2015.
Langrenn under vinter-OL
Det har blitt konkurrert i langrenn under vinter-OL siden de første vinterlekene i 1924. Kvinner deltok første gang i grenen under vinter-OL 1952 i Oslo.
Øvelser
1,3 km sprint, sprintstafett, 15 km og 50 km gåes enten i klassisk teknikk eller fri teknikk, avhengig av hvilken teknikk som ble benyttet forrige vinter-OL - etter rulleringsprinsippet.
1,1 km sprint, sprintstafett, 10 km og 30 km gåes enten i klassisk teknikk eller fri teknikk, avhengig av hvilken teknikk som ble benyttet forrige vinter-OL - etter rulleringsprinsippet.
Utgåtte øvelser
Jaktstart arrangeres nå som fellesstart med teknikkbytte og skibytte halvveis i løpet, første halvdelen med klassisk teknikk og siste halvdelen med fri teknikk.
Medaljefordeling
Oppdatert per Vinter-OL 2022
Kursiv skrift angir lag eller nasjoner som ikke lenger eksisterer.
Visjera (Kama)
Visjera, (russisk: Вишера) er ei elv i Perm kraj i Russland. Den er ei venstre sideelv til elva Kama, og er 415 km lang, med et nedbørfelt på 31 200 km². De viktigste sideelvene er Jazva og Kolva. Visjera fryser over i månedsskiftet oktober/november, og er islagt til slutten av april. Det er funnet diamant forekomster i Visjeras nedbørfelt.
Sunniislam
Sunniislam (arabisk: سنّة) er den største retningen innen islam. Tilhengernes fremste identifikasjon er at de er den muslimske hovedstrømmen. Tilhengerne betegnes som sunnimuslimer eller sunnitter, og beskriver ofte seg selv som Ahlus Sunnah wal-Jamaa'h («arvingene av sunnah (levesettreglene til profeten Muhammed) og det muslimske samfunnet»). Sunnimuslimer utgjør ca. 85 prosent av den globale muslimske befolkningen, mens om lag 15 prosent er sjia-muslimer.
Historie
Bruddet mellom sunni- og sjia-islam kan føres tilbake til etter Profeten Muhammeds død i år 632. Det islamske samfunnet havnet i en borgerkrig som la grunnlaget for tre grupperinger. En viktig grunn til denne første borgerkrigen var at opprørere i Irak og Egypt motsatte seg makten til den tredje kalifen og hans guvernører. Etter at kalifen ble drept, brøt det ut krig mellom ulike politiske grupperinger. Krigen endte med et nytt dynasti av kalifer som hersket fra Damaskus.
Fire grupper med tilhengere brøt med hovedmengden av muslimer på denne tiden, to av dem med et trosgrunnlag som ligner dagens sunnimuslimer. En av dem krevde at attentatmennene av den tredje kalifen skulle henrettes, de ble kalt sjia (partisaner) av Uthman, den andre mente at gjenoppretting av orden var viktigere, de ble kalt sjia av `Ali. To andre grupper dukket opp av konflikten. Khwarij uttalte at begge partisaner-gruppene var vantro og Rawafidh som var ekstreme tilhengere av `Ali, avskrev de tidligere kalifene. Sunniene er de som er glad i alle følgesvennene og ikke holder noen for å være vantro. De regner seg som tilhengere av sunnah (levesettet) til profeten Muhammed slik det ble fortalt av hans følgesvenner (sahaba). Sunniene fastholder også at det islamske samfunnet (ummah) som helhet alltid vil bli ledet. De er villige til å anerkjenne autoriteten til kalifene som fastholdt styre med lov og overbevisning, og med makt dersom nødvendig.
Sunnimuslimer verden rundt
Sunnimuslimer utgjør en majoritet  i de fleste muslimske land. Her er en oversikt over de fleste landenes prosentandeler:
Sverre Bergh (motstandsmann)
Sverre Bergh (født 1. november 1920, død 30. april 2006 i Connecticut, USA) var en amerikansk ingeniør. Han var født og oppvokst i Norge, og var under andre verdenskrig spion i for XU i Tyskland. Hans far var også involvert i motstandsarbeid og var en tid internert på Grini. Han ble etter eget ønske gravlagt i Asker.
Sunniislam
Grunnlaget for teologien
Sunniforståelsen er basert på Koranen og Profetens tradisjon (sunna), slik den ble fortolket og forstått av det muslimske flertallet. Denne islamforståelsen har resultert i flere teologiske skoler med betegnelser som Ashari, Maturidi og Athari, samt av de fire viktigste lovskolene hvis tilhengere betegnes som Hanafi, Maliki, Shafi'i og Hanbali.
Sverre Bergh (motstandsmann)
Spion i Tyskland
Bergh vokste opp i Asker sammen med foreldre og to brødre. Han var student og hadde for dårlige karakterer til å komme inn på NTH i Trondheim. Han fikk tilbud om å studere på den tekniske høyskolen i Dresden i Tyskland, og reiste dit for å studere i 1940.
Der levde han som student og spion for den norske etterretningsorganisasjonen XU, Berghs hovedoppgave var å formidle rapporter fra den tyske spionen Paul Rosbaud. Bergh var Rosbauds viktigste kanal ut av Tyskland. Sammen med Rosbaud var han en av de første, trolig den første, som rapporterte til de allierte om tyskernes teknologiske framskritt, deriblant V2-raketten og V2-fabrikken i Peenemünde. Han sendte 40-50 rapporter til de allierte via det nøytrale Sverige. Bergh studerte i Dresden frem til byen ble totalt ødelagt av alliert bombing, noe han selv såvidt overlevde. Han fortsatte sin spionvirksomhet i Tyskland helt frem til tyskernes kapitulasjon i 1945.
Sunniislam
Grunnlaget for teologien
Tasawwuf, eller sufisme, regnes av det sunnittiske flertallet som en integrert del av ortodoksien. Den tar for seg åndelige aspekter ved sunnienes hverdagsliv. Noen av de mest kjente sufi-brorskapene er Qadiri, Naqshbandi, Shadhili, Chishti og Rifa‘i.
Sverre Bergh (motstandsmann)
Bombingen av Dresden
Tidlig i februar 1945 var Bergh på vei til Berlin, men 7. februar ble han stående fast i København fordi jernbanelinjen til Berlin var stengt. For å rekke et viktig møte med Rosbaud i Berlin 9. februar bløffet han Luftwaffe om at han var kurer for en pakke viktig medisinsk materiale fra Seruminstituttet i København til Berlin. Pakken besto av vanlig salt som var godt innpakket og stemplet. Slik kom han med daglige kurerflyet til Tempelhof. Rosbaud meldte at det ikke var noen fremgang i det tyske atomprogrammet. På politistasjonen i Dresden fikk Bergh tips om at Gestapo var interessert i papirene hans. Tirsdag 13. februar hadde han invitert venninen Gaby til en god restaurant. Halv ti gikk flyalarmen, men de færreste brydde seg om flyalarmen fordi Dresden ikke hadden noen militærstrategisk betydning. Bergh hadde i løpet av fire år i byen ikke kunnet rapportere om aktuelle bombemål. Bergh og Gaby gikk til kjelleren i en leiegård, men Bergh våget ikke å bruke det tiltenkte tilfluktsromet som han mente ikke ville tåle vekten av en sammenrast bygård. I stedet søkte de tilflukt i en korridor med hvelvet murtak. Knapt noen andre overlevde i leiegården. Dresden brant intenst etter bombingen og varmen skapte et så sterkt dragsug at mennesker og biler ble dratt inn i flammene. De fleste omkom av oksygenmangel, men Bergh så også mennesker drept av lufttrykket fra luftminer (blockbusters) - de var ofte nakne fordi lufttrykket hadde revet av dem klærne. Bergh så mennesker omgjort til kull og aske av den intense varmen. Etter bombingen gikk Bergh og Gaby mange timer til fots for å komme seg bort. Strømmen av flyktende innbyggere Bergh befant seg blant ble 14. februar angrepet av allierte fly med mitraljøser. Bergh tok dekning i veigrøften og skoene hans ble gjennomtrukket av alt blodet som rant i grøften. Bergh mente at bombingen av Dresden er en skamplett.
Sunniislam
Syn på andre grupper
Sunnittiske skriftlærde betegner som regel sjia-grupperinger som avvikere eller vantro, alt ettersom hvilke syn sjiaene innehar med hensyn til Profetens følgesvenner og ætt. Det har tidvis blitt utstedt økumeniske fatwa'er som har oppfordret til forbrødring, men majoriteten holder fast ved at tilknytning til sunnismen er nødvendig for frelse.
Sverre Bergh (motstandsmann)
Etter krigen
Etter 1945 arbeidet Sverre Bergh i mange forskjellige land, og ble etter hvert amerikansk statsborger. I 1946 fikk han av Forsvarets overkommando attest for tjeneste fra juli 1945 til mai 1946. Denne tjenesten besto særlig i å avhøre tyske krigsfanger i Norge. I august 1945 fikk han for første gang uniform og våpen, og ble leder for 30 norske soldater som avhørte tyske krigsfanger i Mandal. 60.000 tyske krigsfanger ble sendt gjennom leiren og arbeidet hans der besto særlig av å avsløre krigsforbrytere som gjemte seg blant vanlige soldater.
Bok
Bergh snakket knapt om sine opplevelser på 40 år. Mot slutten av livet hadde han et sterkt ønske om å fortelle sin historie, og med Svein Sæters hjelp fikk han skrevet sin historie kort tid før han døde. Tidligere hadde han også bistått Kramish med Rosbauds historie. Berghs onkel Theo Findahl ga ut «dagbok fra Berlin» og der er Bergh bare omtalt som studenten «Tor».
Sunniislam
Sjia kontra sunni
Forskjellene mellom sunni-islam og sjia-islam er historiske og teologiske. De teologiske forskjellene inkluderer forskjellig tro vedrørende hovedprinsippene i religionen islam. Slike forskjeller kan bli funnet i tawhhed (Gud er en), nubuwwah (profetdom) og imamene (lederskap). Den politiske forskjellen ligger i hvem som skal være kalif. Sjia-muslimene mener at bare direkte etterkommere av profeten Mohammed kan bli kalifer, eller imam som de kaller det, mens sunni-muslimer mener at alle som egner seg til lederrolle kan bli kalif.
USNS «Apache»
USNS «Apache» (T-ATF-172) er et fartøy i US Navy. Skipet blir operert av Military Sealift Command og brukes til slepe- og redningsoperasjoner.