cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Bjarne T. Salberg
Han hadde artium fra Orkdal landsgymnas fra 1951, lærerutdannelse fra Levanger lærerskole fra 1956 samt mellomfag i norsk og tysk fra Universitetet i Trondheim. Etter lærerskolen var Salberg lærer i Borre frem til 1961, da han kom tilbake til Stjørdal som lærer ved Stjørdal realskole, senere Halsen ungdomsskole. Han begynte som frilansjournalist i Stjørdalens Blad i 1953, og skrev også for Gjengangeren og Adresseavisen. Salberg var redaktør i Stjørdalens Blad 1975–1992.
Pachypodium
se egen seksjon
Akylbek Japarov
Akylbek Usenbekovitsj Japarov (kirgisisk: Акылбек Үсөнбекович Жапаров, født 14. september 1964 ) er en kirgisisk politiker som siden 12. oktober 2021 har vært Kirgisistans regjeringssjef. Han erstattet tidligere regjeringssjef Ulukbek Maripov. Akylbek Japarov er også leder for president Sadyr Japarovs administrasjonsstab.
Tilfellestudie
En tilfellestudie er en metode som brukes ved kvalitative undersøkelser innfor forskning ved at man fordyper seg i en hendelse eller et tilfelle. I stedet for å lage en stor undersøkelse og spørre mange etter en rigid protokoll for å undersøke noen få variabler, bruker tilfellestudie-metoder en dyptgående undersøkelse av en hendelse eller et tilfelle. På denne måten skaffer man seg en dypere forståelse av hvorfor noe skjedde. Metoden ble først etablert innen medisin, men har spredd seg til en rekke forskjellige områder.
Afghanistankomiteen
Afghanistankomiteen (NAC), tidligere kalt Afghanistankomiteen i Norge (AiN) (engelsk: Norwegian Afghanistan Committee, persisk dari: کامیته ناروی برای افغانستان, pashto: د  افغانستان لپارہ ناروی کامیته ) er en tverrpolitisk, norsk medlemsbasert solidaritetsorganisasjon som jobber for å bedre levevilkårene på den afghanske landsbygda via langsiktig utviklingsarbeid. Afghanistankomiteen jobber for det afghanske folket, og retter fokuset mot dem, uavhengig av hvilken regjering eller gruppe som sitter med makten. Afghanistankomiteen knytter all sin virksomhet opp mot FNs bærekraftsmål.
Tilfellestudie
Andre navn
Tilfellestudier kalles også noen ganger for casestudie eller casestudy (engelsk: case study), kasusstudie eller eksempelstudie (ikke til å forveksle med pilotprosjekt).
Afghanistankomiteen
Komiteen ble opprettet etter Sovjetunionens invasjon av landet i 1979. Siden 1986 har organisasjonen vært permanent til stede i Afghanistan, og arbeider blant annet med oppbygning av landets infrastruktur, samt miljø og utdannelses- og helsesektorene.
Formålet til Afghanistankomiteen er å støtte det afghanske folket i utviklingen av et fredelig, demokratisk og egalitært samfunn, hvor menneskerettigheter respekteres. Gjennom forskjellige utviklingsprogrammer, hvor miljø og bærekraft står sentralt, jobber Afghanistankomiteen for å heve livskvaliteten for folk på den afghanske landsbygda.
Afghanistankomiteens rolle i den norske offentligheten er å være et samlingspunkt for den kunnskapen, interessen og engasjementet for Afghanistan som eksisterer i Norge. Afghanistankomiteen skal fremme afghanske stemmer og perspektiver i den norske offentlige debatten, og jobbe for en informert og ansvarlig politikk ovenfor Afghanistan.
Oppstarten
Afghanistankomiteen ble dannet som en reaksjon på Sovjetunionens invasjon av Afghanistan i 1979. Komiteen ble offisielt dannet på Askøy utenfor Bergen i oktober 1980, og hadde som overordnet mål «å vise solidaritet med afghanerne, og å vekke nasjonal og internasjonal opinion mot invasjonen.» Komiteens mål var å hjelpe folk i Afghanistan, og all bistand skulle gå direkte inn i landet.
Komiteens aktivitet vokste utover i 1980-årene, og mellom 40 og 50 lokallag ble dannet. I tillegg til aktiviteter som demonstrasjoner og stands, ble også solidaritetsarrangementet Afghanistanuka arrangert årlig. I dag holdes dette arrangementet annenhver år.
I 1983, 1986 og 1989 arrangerte også Afghanistankomiteen tre store internasjonale høringer i Oslo.
Afghanistankomiteen har siden 1986 mottatt bidrag fra flere FN-organisasjoner.
Operasjon Dagsverk
Afghanistankomiteen ble tildelt Operasjon Dagsverk første gang i 1985, deretter i 1996. Sistnevnte gang samlet norske elever inn over 20 millioner kroner.
Etablering av kontorer på 1980- og 1990-tallet
I 1986 opprettet Afghanistankomiteen et kontor i Peshawar i Pakistan, som var hovedkontor fram til 2002 da det ble flyttet til Kabul. Fra denne grensebyen ble Kunar-, Nuristan- og Nangarhar-provinsene administrert.
I 1993 opprettet Afghanistankomiteen et regionskontor i Ghazni-provinsen og et annet et i Badakhshan-provinsen.
Pachypodium
Pachypodium er ei planteslekt i gravmyrtfamilien.
Akylbek Japarov
Biografi
Japarov ble født i Balyktsjy i Issyk-Kulregionen i Kirgisistan 14. september 1964. Han ble tidlig medlem av Komsomol og hadde lederverv der. Han er utdannet sivilingeniør fra Kyrgyz Technical University i hovedstaden Bisjkek. Han har også studert finans og organisasjonsledelse ved Bishkek Academy of Finance and Economics.
Politisk karriere
Fra 1992 til 1993 var Japarov leder for avdelingen for ungdomspolitikk ved ved president Askar Akajevs kontor. Mellom oktober 1993 og april 1995 var han generalsekretær i Kirgisistans sosialdemokratiske parti. Fra 1995 til 1996 var han rådgiver for første visestatsminister. Han hadde også flere andre ledende verv knyttet til statens administrasjon.
Etter tulipanrevolusjonen i 2005 hvor president Akajev ble tvunget til å trekke seg, ble Japarov finansminister under den nye presidenten Kurmanbek Bakijev. Fra desember 2007 til oktober 2009 var han minister for økonomisk utvikling og handel. Han var deretter første visestatsminister fram til 2010. Den 1. juni 2021 ble han foreslått til fungerende regjeringssjef og finansminister av president Sadyr Japarov. 13. oktober utnevnte presidenten ham formelt, og han erstattet da Ulukbek Maripov.
Familie
Japarov er gift og har to døtre og en sønn.
Han har gitt ut bøkene Taxes: Yesterday, Today, Tomorrow, Strategies for Economic Modernization, Modernization of the Kyrgyz Economy og har skrevet flere faglige artikler. Han snakker kirgisik, russisk, engelsk og tyrkisk.
Pachypodium
Artene er busker og trær med en tykk, sukkulent stamme. De kan bli opptil 8 m høye. Stammen og eventuelle greiner er dekket av lange torner, som er omdannede akselblad. I toppen av planten sitter en rosett med avlange blad. Etterhvert som planten vokser, faller bladene av nedover stammen, men tornene står parvis igjen i de gamle bladfestene. Blomstene er femtallige og rosa, gule eller hvite. Frukten er en belgkapsel med hårete frø.
De fleste Pachypodium-artene vokser i svært tørre områder med en årsnedbør på 80–340 mm. Noen finnes i områder med årsnedbør opptil 2000 mm, men da vokser de på tørre berg og andre steder med gunstig mikroklima. Det er 17 arter på Madagaskar og 5 i sørlige Afrika. De brukes som hageplanter i områder uten frost, og i kaldere strøk er de populære stueplanter. Den vanligst dyrkede arten er madagaskarpalme (Pachypodium lamerei).
Shidongkou gasskraftverk
Shidongkou gasskraftverk er et varmekraftverk i provinsen Shandong i det østlige Kina. Det har en installert produksjonskapasitet på 1050 MW. Brenseltypene er LNG og naturgass. Operatør er selskapet Huaneng Group, som ellers opererer en rekke kullkraftverk i Shanghai og andre provinser.
Afghanistankomiteen
Etablering av kontorer på 1980- og 1990-tallet
Senere ble det også opprettet et kontor i Kabul, men dette var ikke hovedkontor. I 2002, etter Taliban-regimets fall, ble hovedkontoret flyttet fra Peshawar til Kabul.
Da Sovjetunionen trakk seg ut ti år etter invasjonen, ble mange lokallag nedlagt eller inaktive. Da kommunist-regimet falt, måtte Afghanistankomiteen endre fokus. De formulerte som hovedmål å bidra til gjenoppbyggingen av et fritt og uavhengig Afghanistan. Afghanistankomiteen er viktig for norske myndigheter, fordi behovet for humanitær bistand fortsatt var stort både som følge av invasjonen og borgerkrigen som fulgte den. Komiteen valgte også å bruke IRD-tilnærmingen (Integrated Community Development/integrert landsbyutvikling), og holdt et UD-støttet seminar i Islamabad i 1991. Behovet for humanitær bistand gjorde at Afghanistankomiteen fikk innvilget økt finansiering av Norad, som hadde vært samarbeidspartner siden 1989. IRD-tilnærmingen var en viktig grunn til økt støtte fra Utenriksdepartementet, som hadde vært fast samarbeidspartner siden 1986.
På den annen side måtte Afghanistankomiteen avvikle sine prosjekter i Badakhshan-provinsen i 1990-årene, da dette ikke ble ansett som en prioritert region av UD.
I 1993 arrangerte Afghanistankomiteen en mineryddingskonferanse. I samarbeid med UD fikk de minerydding opp på dagsorden, og UD var en viktig aktør for at FN fikk minerydding på programmet.
I 1990-årene engasjerte også Afghanistankomiteen seg om Hazara-flyktningene, en etnisk gruppe som var spesielt utsatt under Taliban-regimet.
Aktiviteter på 2000-tallet
Afghanistankomiteen fikk opprettholdt sine prosjekter under Taliban-regimet og under den påfølgende interimregjeringen.
Den 7. oktober 2001 protesterte Afghanistankomiteen mot den amerikanske bombingen av Afghanistan. De lagde en underskriftskampanje som ble skrevet under av 137 forfattere og støttet av andre diverse kulturpersonligheter, blant annet skuespilleren Liv Ullmann.
Fra 2003 fikk Afghanistankomiteen på plass en rammeavtale med Norad hvor 10 % av beløpet måtte samles inn av komiteen selv. Men i flere år klarte ikke Afghanistankomiteen å betale denne, og i 2007 ville ikke dermed ikke Norad finansiere organisasjonen lenger. Etter et ekstraordinært landsmøte hvor komiteens fremtid ble diskutert, fikk komiteen til slutt på plass en avtale om toårig driftsstøtte.
I 2010 og i forbindelse med komiteens 30-årsjubileum, organiserte komiteen en høring med deltakelse fra afghanske parlamentarikere.
Moacir
Moacir Rodrigues dos Santos (født 21. mars 1970), kjent som Moacir, er en brasiliansk tidligere fotballspiller.
Afghanistankomiteen
Bistandspress under krigen mot terror
Den amerikanske invasjonen i 2001 satte Afghanistankomiteen i en vanskelig posisjon. Med de amerikanske soldatene kom også nyetablerte organisasjoner, og mange av Afghanistankomiteens ansatte begynte å jobbe for amerikanske og europeiske organisasjoner. Mange av disse organisasjonene ble imidlertid ikke igjen i regionen i lengden.
Moacir
Moacir hadde spilt fem sesonger for, samt et opphold på lån hos , da hentet ham til spansk fotball foran 1993/94-sesongen. Han klarte ikke å innfri forventningene i Atlético Madrid. Etter å ha spilt 11 kamper for Atlético, forlot han klubben for å tilbringe resten av sesongen på utlån til Corinthians.
Sommeren 1994 gikk han til på treårskontrakt som del av overgangen som bragte Diego Simeone motsatt vei. Moacir spilte tretti seriekamper for Sevilla i løpet av halvannet år i klubben, før han returnerte til Atlético Mineiro. Han spilte resten av karrieren hjemme i Brasil, bare avbrutt av et opphold hos japanske Verdy Kawasaki i 1998.
Afghanistankomiteen
Bistandspress under krigen mot terror
En annen utfordring var at både norske myndigheter, FN og de nye afghanske myndighetene kom med nye krav til NGO-ene. Afghanistankomiteen var en liten organisasjon, men deltok likevel i anbudsrunder for å kunne fortsette å drive helse- og utdanningstjenester. I åtte år drev de primærhelsetjenester til befolkningen i to distrikter i Ghazni.
En tredje utfordring var at mange land formidlet bistand og humanitær hjelp gjennom sine militære styrker. For de norske bistandsorganisasjonene, inkludert Afghanistankomiteen, var denne sammenblandingen problematisk, og de gikk derfor i front for at militær aktivitet og humanitær bistand måtte skilles. Men da Norge i 2005 fikk ansvaret for Faryab-provinsen og etablerte den norske PRT-enheten i Meymaneh, ble Afghanistankomiteen presset til å etablere bistandsprosjekter der. Komiteen bestemte imidlertid at prinsippet om ikke å operere under norsk militær tilstedeværelse var viktigst, og etablerte ingen bistandsprosjekter i regionen før i 2015, altså året etter at de norske styrkene hadde trukket seg ut.
Grýla
Grýla er en trollkjerring fra norrøn folketro.
Afghanistankomiteen
Afghanistanuka
Solidaritetsarrangementet Afghanistanuka arrangeres annethvert år og er et arrangement bestående av debatter og seminarer som fokuserer på spørsmål knyttet til Afghanistan. Afghanistanuka retter søkelys mot ulike organisasjoner, forskere, diaspora, beslutningstakere og sentrale parlamentarikere, media og andre med interesse for og erfaring fra Afghanistan. Afghanistanuka har blitt en nøkkelbegivenhet i Norge for offentlig debatt, muligheter for politisk dialog og påvirkningsarbeid rundt spørsmål knyttet til Afghanistan. Hovedmålet til Afghanistanuka er å sikre at Afghanistan settes høyt på den politiske dagsorden, samt å øke bevisstheten blant media og allmennheten.
Grýla
Den forferdelige trollkjerringa Grýla er en av de eldste skikkelsene i islandsk folketro og spiller i dag en særlig rolle i tida før jul. Hun omtales i skrift allerede på 1100-tallet, men det er noe usikkert hvilken rolle hun spilte da. Grunnen til at hun har gitt navn til den første del av Sverres saga er trolig for å antyde noe skremmende og kraftfullt. Seinere i middelalderen omtales hun som den glupske, stygge trollkvinnen hun er kjent som i vår tid. Fra 1600-tallet knyttes hun også opp mot julefeiringa på øya.
Svartholshøe
Svartholshøe er et fjell nord i Jotunheimen nasjonalpark, Lom kommune i Innlandet. Det ligger drøyt tre kilometer nord for Glittertinden og har en høyde på 2 067 meter over havet.
Grýla
Ifølge tradisjonen er Grýla et monster med femten haler, hver hale med hundre sekker og hver sekk med tjue barn som hun skal koke og ete. Hun har vært gift med forskjellige grusomme troll opp gjennom historien, men i dag nevnes oftest den treige Leppalúdi. Grýla har også en stor, svart julekatt, den såkalte jólaköttur. Viktigere er at hun er mor til tretten skremselsvetter eller såkalte julesveiner, kalt jólasveinar på islandsk. Hver jul kommer Gryla ned fra fjellene for å fange uskikkelige småbarn i sekken sin, men samtidig kommer julesvennene med små førjulsgaver til dem som oppfører seg pent de tretten dagene før jul.
Afghanistankomiteen
Afghanistanuka
I 2022 ble Afghanistanuka arrangert fra 14. til 18. november. Diskusjoner rundt politisk utvikling, relasjonen mellom Afghanistan og deres naboland, Talibans tilnærming til styresett, utvikling av den juridiske sektoren, kvinners rettigheter, matsikkerhet og miljø, samt kulturelle arrangementer sto på agendaen. Andrew Watkins, Masood Karokhail, Anniken Huitfeldt, Nagieb Khaja, Åsne Seierstad og Timor Sharan var blant årets gjester.
Organisering
I Afghanistan har komiteen over 1,000 lokalt ansatte i de forskjellige provinsene organisasjonen er aktiv i. På hovedkontoret i Oslo er det fire ansatte og én praktikant.
Medlemmene har øverste beslutningskraft, og bestemmer blant annet hvem som skal sitte i komiteens styre. Styret blir valgt på årsmøtet og blir sittende i en toårsperiode.
Grýla
Fremdeles er historiene om Grýla, og ikke minst skikken med førjulsgaver, som begynte for alvor rundt forrige århundreskifte, en populær juletradisjon på Island. Islandske barn får i tillegg også gaver på selve julaften.
Grýla finnes også i en mildere variant på Færøyene.
Grýla i Sverres saga
Første del av Sverres saga, det vil si sagaen om den norske kongen Sverre Sigurdsson (død 1202), har fått navnet Grýla. Navnet betyr opprinnelig «skremsel» eller «trollkjerring» og antyder antakelig noe truende og kraftfullt ved innledninga til sagaen.
Afghanistankomiteen
Arbeid
Afghanistankomiteen utfører utviklingsprosjekter innenfor tre hovedsektorer: helse, utdanning og matsikkerhet. De jobber hovedsakelig på den afghanske landsbygda, hovedsakelig i provinsene Faryab, Ghazni, Paktia, Khost, Nangarhar, Kabul, Takhar, Kapisa og Badakhshan.
Grýla
Grýla i Sverres saga
Kong Sverres store saga skrevet av den islandske abbeden Karl Jónsson under påsyn av kongen sjøl. Sagaen er dermed blitt et propagandaskrift for kongen. Den inneholder blant annet drømmesyn, taler og beskrivelser av slag, og er den viktigste skriftlige kilden for norsk historie i kong Sverres regjeringstid fra 1177 til 1202. Grýla danner grunnlaget for resten av sagaen og dekker perioden fram til vinteren før slaget på Kalvskinnet i 1179.
Afghanistankomiteen
Helse
Under Sovjetunionens okkupasjon, hadde Afghanistankomiteen ambulerende helseteam med leger og sykepleiere på sykkel i Ghazni. Teamene ble beskyttet av mujahedinene i Afghanistan og finansiert av LNU, og tilbød diverse helsetjenester for befolkningen.
Etter at Sovjetunionen trakk seg ut i 1989, grunnla Afghanistankomiteen Chardiwal-sykehuset. Sykehuset kunne holde åpent også da Taliban styrte landet, og kvinnelige leger og sykepleiere fikk lov til å jobbe der av Taliban. Sykehuset byttet senere navn til Miraj-sykehuset.
I 2002 begynte Afghanistankomiteen å samarbeide med Høyskolen i Jalalabad.
I 2018 etablerte Afghanistankomiteen i samarbeid med Det afghanske helsedepartementet Høyskolen i Gardez, hvor elevene kan utdanne seg til å bli apotekteknikere, farmasøyter og bioingeniører. Året etter ble en annen campus etablert i Khost.
Zolus
Zolus er en slekt av små løpebiller.
Afghanistankomiteen
Helse
I oktober 2019 ble en høyskole i Kapisa startet. Denne har ansvaret for utdanning av helsepersonell fra Bamiyan, Kapisa, Panjshir, og Parvan.
Zolus
Utseende
Små til middelsstore (ca. 5 millimeter), noe brede, halvblanke, rødbrune løpebiller, kroppsformen rundet. Antennene er lange og tynne, hodet kort og bredt med middelsstore kjever og fasettøyne. Pronotum er avrundet med markerte bakhjørner, én lengdegrop på hver side ved roten. Dekkvingene er ovale med fine punktstriper. Beina er middels lange.
Tyskland under Kortbane-VM i svømming 2016
Tyskland deltok under Kortbane-VM i svømming 2016 i Windsor, Ontario i Canada fra 6. - 11. desember 2016.
Zolus
Utbredelse
Slekten lever på New Zealand.
Afghanistankomiteen
Helse
Siden 2020 har Afghanistankomiteen drevet og støttet disse tre statlige helsefaghøyskolene, med 250 ungdommer. Afghanistankomiteen er dermed den største aktøren innen utdanning av kvinnelig helsepersonell i landet. Elevene kan utdanne seg til å bli helsesøstre, sykepleiere, fysioterapeuter og jordmødre. I Gardez kan elevene utdanne seg til å bli apotekteknikere, farmasøyter eller bioingeniører.
South Park (sesong 12)
Dette er en oversikt over South Park-episoder i sesong 12:
Tonsil Trouble
Etter å ha fjernet mandlene, får Eric Cartman HIV. Men når han finner ut at folk ikke lenger bryr seg om AIDS, forsøker han å finne på en medisin på egen hånd. Kyle synes det er utrolig morsomt at Cartman har fått AIDS, som karma for alt Cartman har funnet på tidligere. Derfor finner Cartman på en måte å gi Kyle AIDS som hevn.
Britney's New Look
Guttene forsøker å ta et fotografi av Britney Spears som skal befinne seg i området, for å tjene penger. Men når Britney overlever et selvmordsforsøk som gjør at hun mangler det meste av hodet, oppdager guttene snart sannheten og forsøker å redde Britney fra ytterligere problemer.
Major Boobage
I denne hyllesten til filmen Heavy Metal fra 1981 bekymrer guttene seg når Kenny blir avhengig av å snuse urin fra katter for å bli ruset. I mellomtiden tar Eric Cartman inn alle kattene i hele South Park. Kyles pappa blir også avhengig av å snuse katteurin.
Eek, a Penis!
Frøken Garrison ønsker å reversere kjønnsendringen sin, og bli til Mr. Garrison igjen. I mellomtiden begynner Eric Cartman som en streng lærer, hvis uortodokse metoder blir tatt i bruk ved en annen barneskole.
Over Logging
Hele Marsh-familien forsøker å reise vestover til California, etter at det blir vanskeligere å koble seg til Internett over hele USA.
Super Fun Time
Barna fra South Park reiser til et museum, men Eric Cartman forsøker å tvinge Butters til å snike seg vekk fra resten av klassen. Samtidig som de stikker av, blir de ansatte ved museet og resten av klassen tatt som gissel av kriminelle.
The China Probrem
Dette er episode 175 av TV-serien South Park. Denne episoden tar opp OL i Kina, og voldtekten av Indiana Jones.
Cartman mener kineserne planlegger å ta over USA, og overbeviser Butters til å hjelpe seg med å finne ut hva kinesernes plan er. I mellomtiden forsøker Kyle Broflovski å komme over voldtekten av en nær venn av dem. I diverse flashbacks får man se hvordan George Lucas og Steven Spielberg voldtok Indiana Jones i Kingdom of the Crystal Skull. De oppsøker statsadvokatens kontor for å få gjennom en sak mot Spielberg og Lucas.
Breast Cancer Show Ever
Wendy Testaburger blir lut lei av Eric Cartmans ufine vitser når han gjør narr av hennes rapport om brystkreft, og hun utfordrer ham til en slåsskamp.
Pandemic
Episode 1 av 2. Verden står overfor en bølge av panfløyte-band fra Peru. Guttene i South Park forsøker å grunnlegge deres eget panfløyte-band, samtidig som den amerikanske regjeringen forsøker å bestemme seg for hvordan de burde håndtere denne situasjonen.
Pandemic 2 - The Startling
Episode 2 av 2. Guttene blir savnet i Andesfjellene, hvor de oppdager den oppsiktsvekkende hemmeligheten bak angrepet til de gigantiske marsvinene.
About Last Night...
Etter det amerikanske president-valget i 2008, overrasker Barack Obama når han plutselig ankommer Det hvite hus for tidlig. I mellomtiden feirer Barack Obama-tilhengerne over hele South Park at Obama vant. Samtidig som John McCain-tilhengerne er bekymret for at verdens ende er nær.
Elementary School Musical
Guttene innser at de er de eneste studentene ved hele skolen, som ikke bryr seg om High School Musical som har blitt veldig populært i det siste.
The Ungroundable
Alle studentene ved South Park Elementar blir opptatt av vampyrer på grunn av film-serien Twilight. Butters påstår at studentene som er interessert i denne kulturen, er virkelige vampyrer - og han blir fristet til å slå seg sammen med dem.
Afghanistankomiteen
Helse
I 2020 gikk 34 % av Afghanistanskomiteens midler til helsesektoren.
Hvert år blir over tusen helsearbeidere, fra flere provinser, støttet og utdannet gjennom komiteens helsefaglige programmer i landet.
Utdanning
I 1991–1992 begynte Afghanistankomiteen å finansiere skoler i Badakhshan. Afghanistankomiteen sto kun for finansiering, og skolene ble bygget av lokalbefolkningen.
I 1996 fikk komiteen inn penger fra Operasjon Dagsverk, og disse ble brukt til å finansiere blant annet en yrkesutdanning for tidligere soldater, men også jenteskoler, lærerskoler og et undervisningsprogram om minekunnskap.
Komiteen har også gjennomført mange utdanningsprosjekter i samarbeid med UNICEF. De baserer seg på FNs bærekraftsmål 4 og tilbyr derfor utdanning til både gutter, jenter og barn med funksjonshemning og/eller fra ulik etnisk eller religiøs bakgrunn.
Afghanistankomiteen gjennomfører prosjekter både på barnehage-, grunnskole- og videregående nivå. De tilbyr i tillegg lærerutdanninger, for å videreutvikle deres kompetanse.
Komiteen samarbeider med over hundre barne- og ungdomsskoler ute i provinsene, ettersom det er større mangel på skoler i de avsidesliggende lokalsamfunnene enn i storbyene. Afghanistankomiteens skolearbeid omfatter også samarbeid med Det afghanske døveforbundet om utdanning og undervisning på en barneskole for døve afghanere.
Det tilbys utdanning til elever helt opp til 12. klasse på de fleste skolene som komiteen arbeider med i landet. De tilbyr også gratis kursing for videregående elever til den nasjonale opptaksprøven, som kalles Kankor-eksamen og som elevene må bestå for å bli tatt opp som student på høyere utdanning.
Afghanistankomiteen samarbeider med afghanske og internasjonale organisasjoner som er aktive innen utdanningssektoren, i tillegg til med Agency Coordination Body for Afghan Relief and Development (ACBAR) og ANEK.
Infrastruktur og matsikkerhet
Selv om det ble gjort fremskritt i jordbruksproduksjonen i Afghanistan i 1960- og 1970-årene, har førti år med krig ført til at økosystemet i Afghanistan har kollapset. Dette inkluderer overbeiting, avskoging og ødeleggelse av de tradisjonelle vanningssystemene (qanat). De globale klimaendringene virker også inn på jordbruket. FN har meldt om at bøndene i Badakhshan-provinsen hvert år mister 10% av sin dyrkbare jord som følge av erosjon, ras og flom.
I 1990-årene tok Afghanistankomiteen i bruk Integrert landsbyutvikling-tilnærmingen (IRD) i sine utviklingsprosjekter.
Afghanistankomiteen jobber også ut fra Disaster Risk Reduction-metoden (også kalt DDR-metoden) for å forebygge og håndtere naturkatastrofer. Dette innebærer blant annet skogplanting, beskyttelse av vannkilder og konstruksjonsarbeid som tåler jordskjelv. Afghanistankomiteen forvalter i tillegg skoger, parker og skogfrøplantasjer rundt om i landet, som har resultert i plantingen av flere millioner trær.
I samarbeid med Verdens matvareprogram bygget Afghanistankomiteen vegger som beskyttet veien mot flom i Bad Ulom-området, mellom Jaghori og Malistan. Her bygget de lokalt ansatte 300 meter vegg over tre måneder.
En annen av komiteens mål er økt matsikkerhet. Komiteen arbeider blant annet med styrking av kvinner i landbruket for å få til dette. De har også dannet kooperative selvhjelpsgrupper for kvinner i Badakhshan og Ghazni.
Afghanistan er et jordskjelv-utsatt land. Afghanistankomiteen samarbeider med Afghan Geological Survey (AGS), Kabul Polytechnic University, Kabul University, the German Research Center for Geosciences i Tyskland og University of Montana i USA for å samle inn seismologiske data og utdanne afghanske seismologer.
Siden 2020 har Afghanistankomiteen hatt flere samarbeidsprosjekter innenfor humanitær nødhjelp med FNs organisasjon for ernæring og landbruk (FAO) og FNs kontor for koordinering av humanitær innsats (UNOCHA). Sammen med Verdens matvareprogram (WFP) har komiteen også "food-for-work" programmer, der lokalbefolkningen får mat i bytte mot arbeidskraften sin.
Dialog og konflikttransformasjon
Afghanistankomiteen har siden 2019 gitt opplæring til 72 unge mennesker av organisasjonen kalt ‘connectors’ i fred- og konflikthåndtering for å løse konflikter knyttet til land-, vann- eller ressurskontroll. Disse har siden grunnlagt dialoggrupper, og ifølge komiteen gitt opplæring i dialog og konflikttransformasjon til over 1000 mennesker i lokalbefolkningen. Hovedtanken bak dette er å skape "fred nedenfra", hovedsakelig blant den yngre befolkningen.
Bell 47
Bell 47 er et to- eller treseters helikopter som har utmerket seg ved å være ett av verdens første praktiske helikoptre og ved utstrakt bruk både til sivile og militære formål. Bell bygde over 4 000 helikoptre fra slutten av 1940-tallet og fram til 1974. I tillegg ble over 1 200 bygd av Agusta (Italia), 239 i tillegg til 211 Kawasaki KH-4 basert på Bell 47 av Kawasaki (Japan) og 239 av Westland Aircraft (Storbritannia). Helikopteret er i noen grad fremdeles i bruk hos både militære og sivile operatører.
I februar 2010 ble typesertifikatet til Bell 47 overført fra Bell til Scott's Helicopter Services.
Militær bruk
Det amerikanske flyvåpenet kjøpte 28 helikoptre for evaluering i 1947 som YR-13 og i 1948 ble ytterligere 65 kjøpt som fikk betegnelsen H-13B og navnet «Sioux». Bell H-13 så utstrakt bruk under Koreakrigen og helikopteret har blitt brukt av en rekke flyvåpen verden rundt, noen få er fremdeles i militær tjeneste.
Bruk i Norge
Luftforsvaret fikk 6 Bell 47 D-1 i 1953 og 3 Bell 47 G i 1954. I 1958 ble det anskaffet ytterligere 5 lisensbygde Agusta-Bell 47 J/J-2.
Afghanistankomiteen
Dialog og konflikttransformasjon
De rundt 1300 elevene på helsefagskolen har også fått opplæring i det samme programmet. Programmet tilbys i samarbeid med Nansen Fredssenter i Lillehammer, og har vært ledet av Norunn Grande.
Aktiviteter i Norge
Afghanistankomiteens arbeid i Norge innebærer hovedsakelig informasjonsarbeid. Dette innebærer blant annet å arrangere seminarer, skoleringer, foredrag, innsamlingskampanjer og informasjonsspredning i media. Afghanistankomiteen driver også med politisk påvirkningsarbeid rettet mot diverse sentrale politiske figurer, for å fremme viktigheten av langsiktig bistand i Afghanistan.
Finansiering
Afghanistankomiteens arbeid i 2020 ble finansiert med midler fra ulike kilder:
Skytebriller
En skytebrille er en brille brukt til sportsskyting. Skytebriller kan variere stort fra vanlige vernebriller eller splintsikre ballistiske briller til svært spesialiserte briller med ulike former for synskorreksjon og avanserte hjelpemidler, eller noen ganger monokler. Noen skytebriller har feste for øyelapper for å hjelpe mot øyedominans eller skylapper for å hjelpe på konsentrasjonen. Skytebriller med korreksjon kan gi mindre tretthet i øyet under skyting. Skytebriller er en viktig sikkerhet for synet i tilfelle rikosjetter, hylsebrist, våpensprenging eller andre uforutsette hendelser.
Skytebriller til jernsikter
Ved konkurranseskyting med jernsikter kan skytebriller med korreksjon være en stor fordel selv om man ikke har behov for synskorreksjon i daglige livet. Årsaken til dette er er at forsikte, baksikte og målet vil befinne seg i forskjellige plan (ettersom de er på forskjellige avstander fra øyet), og en korrekt tilpasset skytebrille vil gjøre det enklere å fokusere og få et skarpt bilde av forsiktet når man skyter med jernsikter. Dette gjelder alle typer jernsikter, inkludert åpne sikter (skur- og kornsikte), hullsikte, dioptersikte og hullkornsikte. Svært spesialiserte skytebriller for skyting med jernsikter oppnår dette ved å ha styrke i glassene (som gjerne avviker noe fra eventuell synskorreksjon man bruker i det daglige) for å korrigere for refraksjonsfeil, samt en mekanisk irisblender (en justerbar lysåpning for å manipulere dybdeskarpheten slik at både målet og siktene kan sees skarpt) og fargekorreksjon med fargede glass for å gi bedre kontrast.
Skytebriller kan være nødvendige i konkurranseskyting på høyt nivå med jernsikter. Skyting med kikkertsikte vil ofte ikke kreve synskorreksjon på samme måte ettersom de fleste kikkersikter har justerbar dioptri og parallakse. Bruk av forstørrende sikteoptikk (inkludert skyterbiller med forstørrelse) er ikke tillatt i de fleste øvelser innen International Shooting Sport Federation.
Landegode kirke
Landegode kirke er en kirke på øya Landegode utenfor Bodø. Kirken ble bygget i 1920 som bedehus og ble utvidet til kirke i 1997. Kirken tilhører Bodin menighet.
Skytebriller
Splintsikre skytebriller
Noen organisasjoner anbefaler at skytebrillene er splintsikre. Skytebriller laget av glass kan splintre og knuses i skarpe biter som kan utgjøre en fare for synet i tilfellet rikosjett. Det finnes flere europeiske EN-standarder for vernebriller som stiller krav til hvor lett en godkjent vernebrille kan knuse.
Tarald Harstad
Tarald J. Harstad (født 13. november 1877, død 6. januar 1954) var ordfører i Hylestad kommune fra 1917 til 1922. I 1916 etablerte Arbeiderpartiet seg i Hylestad og ved valget det året, som var flertallsvalg, fikk partiet alle medlemmene i kommunestyret. Etter å ha vært ordfører en periode, ble han gjenvalgt etter loddtrekning mellom ham og Gunnar Torgeirson Rysstad for perioden etter.
Tarald J. Harstad var lærer i kommunen fra 1900 til han gikk av med pensjon i 1941.
Etterspørsel
Etterspørsel innen økonomi er ønsket eller tilbøyeligheten et individ, gruppe eller bedrifter har for å kjøpe en bestemt vare eller tjeneste i et visst tidsrom. Etterspørselen bidrar til å danne prisen og reflekterer den verdi varen eller tjenesten tillegges i tidsrommet. Etterspørselsfunksjonen for en vare eller tjeneste som tilbys viser hvor mye av som etterspørres til ulik pris når alle andre priser holdes konstante, og kan illustreres grafisk som en etterspørselskurve i markedskrysset. Etterspørselen er nesten alltid priselastisk, hvor høyere pris gir lavere etterspørsel, og omvendt.
Etterspørselsfunsjonen er individuell, og styrt av hver konsuments preferanser for ulike varer, som igjen avgjøres av hvilke behov som søkes dekket og hvilken verdi individet tillegger varen eller tjenesten, utfra slike psykologiske forhold som fysiologisk smak, sosial status, opplevd verdi, med mer. Forholdet mellom preferansen for ulike varer kan vært komplisert. Tilbudsfunksjonen derimot, er sjelden individuell og unik for én bedrift (med mindre bedriften har monopol). Tilbudet dimensjoneres normalt etter den samlede etterspørselen og markedsprisen, og bedriften tilpasser sin produksjon til etterspørselen og prisnivået i markedet ut fra hvilke tekniske rammer, produksjonskostnader og marginale kostnader bedriften har (bedriften er en prisfast kvantumstilpasser).
Etterspørselskurven
Etterspørselskurven er en marginal nyttekurve – hvor mye er en eller annen konsument villig til å betale dersom en eller annen produsent tilbyr ett eksemplar til av varen eller tjenesten? Tilsvarende er tilbudskurven en marginal kostnadskurve – hvor mye er en eller annen produsent villig til å selge ett nytt eksemplar av varen eller tjenesten for, slik at produsenten får dekket sine kostnader. Normalt heller tilbudskurven oppover og etterspørselskurven nedover, etterspørselen er da priselastisk. Om etterspørselskurven er loddrett, etterspørres samme mengde uansett pris, og varen eller tjenesten er da helt uelastisk. Det finnes to grupper av paradokser med stigende etterspørselskurve, såkalte Giffenvarer og Veblenvarer.
For et Giffen-produkt øker etterspørsel når prisen går opp noe som kalles «Giffen-paradokset». Dette kan skje i en situasjon med et nødvendighetsprodukt (for eksempel brød) som veier så tungt i husholdningenes budsjett at prisøkning tvang husholdningene til å omdirigere sine innkjøp til brød på bekostning av andre matvarer. Thorstein Veblen argumenterte for at forbrukerne søkte å oppnå sosial status gjennom conspicuous consumption (prangende forbruk). Forbrukerne kan ha høyere betalingsvilje for et produkt med høyere pris fordi det viser frem forbrukerens status relativt til andre forbrukere, dette kalles et Veblen-produkt eller Veblen-gode. Et Veblen-gode signaliserer rikdom og velstand til omgivelsene, og antas å være typisk for en del luksusprodukter. En hypotese har vært at billigsalg av luksusprodukter undergraver produktets verdi.
Hvis det for eksempel er «stor etterspørsel etter brød», betyr det at mange mennesker ønsker å skaffe seg brød. Dersom dette ønsket er så sterkt at behovet (etterspørselen) overskrider tilbudet av brød, vil normalt prisen på brød stige (hvis den ikke er regulert), og etterspørselen vil avta slik at det blir balanse mellom tilbud og etterspørsel. Om prisen på brød er regulert, vil det ikke lønne seg for produsentene å tilby mer brød, og det vil oppleves mangel på brød. Men om etterspørselen øker og produsentene fritt kan dreie mer produksjon over til brød, vil prisen gå tilbake til utgangspunktet (likevekt), og det vil bli konsumert mer brød i samfunnet.
Etterspørsel og preferanser
Forutsatt at tilbydernes pris kan fastsettes fritt i en markedsøkonomi, vil de ta så mye betalt at prisen tilsvarer etterspørselen for det volumet som er til salgs. Men selve etterspørselen kan også endre seg – etterspørselskurven kan skifte. Om den skifter innover vil det etterspørres mindre til samme pris, og skifter den utover vil det etterspørres mer til samme pris. Om etterspørselen øker, kan produsentene grovt sett velge mellom å øke tilbudet eller øke prisene.
Etterspørselen etter en vare eller tjeneste avhenger av hovedsakelig fem økonomiske forhold:
Årsaker til at vi får skift i etterspørselskurven for brød, kan for eksempel være at folk får større inntekt og etterspør mer brød, at rundstykker blir dyrere og folk bytter rundstykker ut med brød, eller at folk frykter en prisøkning og hamstrer brød. Hvordan folk verdsetter og foretrekker ulike varer og tjenester i forhold til hverandre, og for eksempel foretrekker rundstykker framfor brød, vil være individuelt og avhenger av hver enkelt konsuments preferansekart.
Kjøp, salg og produksjon
Den samlede etterspørselen etter én vare eller tjeneste tilsvarer arealet av den firkanten som avgrenses av Px og Qx – når prisen f.eks er P1 vil samlet etterspørsel (kjøp) tilsvare arealet av firkanten P1Q1. Etterspørselen (konsumentenes kjøp) vil tilsvare produsentenes salg, eventuelt inklusive importsalg dersom det er import av varen. Dette er ikke nødvendigvis det samme som produksjonen, den kan være lavere eller høyere enn etterspørselen. Hvis produksjonen er høyere blir noe produsert for lager, og hvis den er lavere blir det importert eller tæret på de innenlandske lagerbeholdningene.
Webbella
Utseende
Små (7-10 millimeter) oldenborrer. Oversiden er tett hårete. "Snuten" (clypeus) er avrundet og litt innbuktet foran i midten. Antennene er ni-leddete. Pronotum er tydelig smalere enn dekkvingene, med rundede sider. Føttenes klør har en tann rett bak spissen.
Etterspørsel
Kjøp, salg og produksjon
Når en vare tilbys i markedet til en viss pris, vil denne prisen være lite forskjellig fra det ene salgsstedet til det andre. Noe ulikheter vil det være, enkelte tilbydere kan «prøve seg» med høyere priser i håp om at konsumentene ikke reduserer sin etterspørsel av varen, for eksempel i boligstrøk med velhavende innbyggere. Omvendt kan enkelte salgssteder legge ut varver med et lavere pristilbud i håp om å lokke til seg økt salg, for eksempel dersom varelageret av varen er for stort og kostbart å opprettholde.
Webbella
Utbredelse
Artene lever i Australia (New South Wales). Det er uklart om den afrikanske arten Webbella congoana egentlig hører hjemme her.
Etterspørsel
Konsumentoverskudd
Tilsvarende vil konsumentene ha ulik etterspørsel, enten utfra ulikt inntektsnivå eller ut fra ulik preferanse for varen. Etterspørselskurven er strengt tatt summen av alle enkeltkonsumentenes etterspørsel, hvert individ plasserer seg et bestemt sted på kurven.
Hvis prisen på en vare eller tjeneste blir veldig høy, ville etterspørselen være liten, og vi vil avlese den høyt oppe på etterspørselskurven. Men siden prisen normalt er P1, vil alle de konsumentene som har høyere etterspørsel etter varen enn P1Q1, oppleve at de får varen billigere enn de kan strekke sin betalingsvilje. Dette nytteoverskuddet kalles konsumentoverskudd, og kan måles i samlet pengeverdi som det grønne arealet i figuren. Samlet konsumentoverskudd er her lik (Pn-p1) X (Q1-Q0).
Tilbydere som har lavere kostnader enn konkurrentene kan enten velge å selge til lavere pris (og vinne markedsandeler), eller følge markedsprisen og selge mer større fortjeneste. De produsentene som har lavere kostnader enn prisnivået, oppnår et produsentoverskudd tilsvarende det gule arealet i figuren til høyre. Konsumentenes mål vil rasjonelt sett være å øke konsumentoverskuddet på bekostning av produsentoverskuddet, og det kan de oppnå ved å utøve forbrukermakt gjennom aksjonisme, forbrukersammenslutninger eller starte egne salgssamvirker.
Dersom myndighetene velger å beskatte varen, vil prisen øke og etterspørselen reduseres. En del av de konsumentene som tidligere hadde råd til varen til den gamle prisen, vil nå ikke lenger ha råd til den og disse konsumentene har mistet sitt konsumentoverskudd. Tilsvarende vil noen av tilbyderne måtte slutte å produsere varen selv om prisen dekket deres kostnader, fordi den samlede etterspørselen eter varen nå er redusert som følge av prisøkningen. Beskatningen reduserer både konsumentenes og produsentenes overskudd, og inndrar dette til fordel for staten tilsvarende det grå arealet i figuren til høyre. Motiver for slike grep kan være at man trenegr skatteinntekter til velferdsproduksjonen, eller at man ønsker å begrense etterspørselen og tilbudet (dvs konsumet) av en vare av miljøhensyn.
Uten prisdiskriminering vil nesten alle kjøpere få produktet til en lavere pris enn de er villige til å betale, denne differansen er konsumentoverskudd. Bare en tenkt siste kjøper betaler akkurat det maksimale vedkommende kan akseptere og får dermed null konsumentoverskudd. Ved prisdiskriminering vil det samlede konsumentoverskuddet bli mindre og produsentens overskudd større. Ved fullstendig prisdiskriminering vil i teorien konsumentoverskuddet for alle kjøpere bli null og det vil si at selgeren tar hele overskuddet.
Samlet etterspørsel
I en økonomi eller et marked vil den samlede etterspørselen utgjøre alle konsumenters og myndigheters totale etterspørsel etter alle varer og tjenester som produseres, i et gitt tidsrom og med et visst prisnivå. Den samlede etterspørselsfunksjonen vil gi den totale etterspørselen avhengig av prisnivå, og tilsvare bruttonasjonalproduktet når lagerholdet er konstant. På engelsk kalles samlet etterspørsel for Aggregate demand, forkortet AD.
I det aggregerte markedskrysset for hele økonomien eller markedet vil den aggregerte etterspørselskurven være fallende mot høyre – varene og tjenestene er i sum priselastiske fordi konsumentenes samlede inntekt (budsjettbetingelse) er gitt i et gitt tidsrom. Den samlede etterspørselsfunksjonen er summen av alle de individuelle etterspørselskurvene for alle vare- og tjenestemarkedene i økonomien.
Etterspørselen har fire ulike kilder: privat konsum, private investeringer, offentlig konsum, og eksportoverskudd. Dette uttrykkes slik i en enkel Keynesmodell: hvor
Fra produsentsynspunkt kan man si at varene og tjenestene enten blir solgt til private (C), eller investert i ny produksjon (I), eller solgt til offentlige kunder (G), eller solgt til utlandet for å dekke etterspørsel der (X-M).
Atammiup atuarfia
Atammik er ei svært barnerik bygd, og av bygdas 217 innbyggere var hele 59 under 18 år (tall fra 2007). Skolen har ca. 50 elever, fordelt på 5 klasser, og det er 5 lærere ansatt ved skolen.
Eksterne lenker
Atammiup atuarfia
Junianus Justinus
Junianus Justinus eller Marcus Junianus Justinus eller Justinus Frontinus var en romersk historiker i det 3. århundre.
Ingenting er kjent om hans personlige historie. Han er forfatteren av Historiarum Philippicarum libri XLIV, et verk som blir beskrevet av ham selv i forordet som en samling av de viktigste og mest interessante delene fra det innholdsrike Historiae pillippicae et totius mundi origines et terrae situs skrevet i Augustus' tid av Pompeius Trogus.
Verket til Trogus er tapt, men prologi eller argumentene i teksten er preservert av Plinius og andre forfattere. Hovedtemaet til Trogus var fremveksten og historien til det makedonske monarkiet, men Justinus tok seg betydelige friheter og produserte en lunefull antologi i stedet for en ren oppsummering av verket.
Historien til Justinus inneholder mye verdifull informasjon. Stilen er langt fra perfekt, men er klar og til tider elegant. Boken ble mye brukt i middelalderen da forfatteren noen ganger ble forvekslet med Justin Martyr.
Gillespie County
Gillespie County er et fylke i den amerikanske delstaten Texas. Det ligger i de sentrale delene av staten. Det grenser mot Llano County i nordvest, Blanco County i øst, Kendall County i sørøst, Kerr County i sørvest, Kimble County i vest og mot Mason County i nordøst.
Gillespie Countys totale areal er 2 749 km² hvorav 1 km² er vann. I 2000 hadde fylket 20 814 innbyggere og administrasjonssenteret ligger i byen Fredericksburg.
Sjøkabel for energioverføring
Lengden av en sjøkable for vekselstrøm er begrenset av kapasitansen mellom den aktuelle lederen og den omkringliggende mantelen av stål. Når lengden øker, øker også fasedreiningen mellom strøm og spenning i kabelen. Dette gir opphav til reaktiv effekt – strømmer i kablene som gir øket tap uten noen praktisk energioverføring. Den reaktive effekten kan kompenseres av reaktorer (spoler) ved ilandføringsstasjonen, noe som er kostbart og plasskrevende.
Gillespie County
Fylket har fått sitt navn etter soldaten Robert Addison Gillespie som døde i slaget om Monterey in Nuevo Leon, Mexico.
Sjøkabel for energioverføring
Vekselstrømskabler
Undervanns vekselstrømskabler kan være konstruert som en tre kjernet kabel med tre isolerte ledere samlet innefor en felles kappe, de fleste havvindsmølleparkene er tilknyttet strømnettet med en slik kabel. For kabler med større overføringskapasitet er de ofte lagt som enkelt kjernede kabler med bare en leder pr kappe. det kreves da et minimum av tre kabler, men det er ofte lagt en fjerde kabel for økt forsyningssikkerhet. .
Gillespie County
Fylket regnes til regionen Central Texas.
Nedre Buskerud Boligbyggelag
Nedre Buskerud Boligbyggelag (NBBO) ble stiftet 3. april 1946. Boligbyggelaget het tidligere Drammen Boligbyggelag og så Drammen og Omegn Boligbyggelag, men ble etter en fusjon med Nedre Eiker Boligbyggelag hetende Nedre Buskerud Boligbyggelag. I 2010 ble Midt Buskerud Boligbyggelag innfusjonert i NBBO som opererer i Drammen, Svelvik, Sande, Røyken, Lier, Nedre- og Øvre Eiker, Modum og Sigdal.
Boligbyggelaget har over 30 000 medlemmer og forvalter ca. 13 500 boliger i ca. 350 borettslag, sameier og andre selskap.
Nedre Buskerud Boligbyggelag er medlem av Norske Boligbyggelags Landsforbund (NBBL).
Murrayfield Stadium
Murrayfield Stadium (vanligvis bare kalt Murrayfield) er et rugby-stadion i Edinburgh, Skottland. Stadionet er Skottlands nasjonalstadion for rugby union. Med en kapasitet på 67 500 er det i dag Skottlands største stadion.
Historie
Fra 1897 hadde Scottish Football Union (det skotske rugby union-forbundet) eid en bane i Inverleith. Den banen ble etter hvert både for liten og for dårlig, og forbundet så seg om etter et nytt område å bygge bane på. I 1922 kjøpte forbundet et område i Murrayfield, og den nye banen ble innviet med landskamp mot England 21. mars 1925. Imens hadde forbundet skiftet navn til Scottish Rugby Union. 70 000 tilskuere så åpningskampen.
Under 2. verdenskrig brukte den britiske hæren banen som forsyningsdepot. Rugbyforbundet spilte sine kamper midlertidig på Inverleith fram til Murrayfield ble tilbakeført til forbundet i 1944.
Etter krigen ble stadionet reparert og opprustet. Banen fikk undervarme i 1959. Undervarmeanlegget ble skiftet ut i 1991. I 1964 flyttet rugbyforbundet sin administrasjon til Murrayfield Stadium, etter at den tidligere hadde holdt til i Coates Crescent i Edinburgh. Dette medførte utbygging av kontorfasilitetene på stadionet.