cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Vennebyen
I 2014 var urpremieren på forestillingen "Jul i Vennebyen" på barne- og familieteateret Nye Fyllingsdalen Teater i Bergen. Manuset var skrevet av Jørn Kvist (Teatersjef), Even Johannesen og Karoline Stemre (Regissør) og stykket fikk veldig gode anmeldelser. De tre som skrev manuset var alle tilkoblet Nye Fyllingsdalen Teater og skrev manuset ved hjelp og veiledning av CreaCon. Forestillingen spilles per nå på tredje og siste året (Nov. - Des. 2016) ved teateret.
Apa
Apa er alles venn og verdens eneste politiapekatt. I sine egne øyne er han også den tøffeste politikonstabelen i hele verden! Han er bare en politiaspirant, men tøff mener han at han er. Og han er både snill og hjelpsom. Dersom noen har et problem eller en situasjon oppstår, er han alltid klar til å hjelpe. Under sin opplæring til å bli ekte politikonstabel blir Apa fulgt opp av Bobby og Tonje. Apa har sitt eget utrykningskjøretøy; Spark, en sparkesykkel utstyrt med både utrykningslys og sirener. Dessverre for Apa er det ofte problemer med Sparks sirene, og ifølge Apa kan det aldri gå fort nok heller. Apa har også fått ansvaret for byens utrykningshelikopter, Koptus. Dette står stasjonert på politistasjonen, klar til dyst, men om Apa finner nøkkelen til Koptus når det er behov for det, er mer usikkert.. Stemmen er gjort av Eirik del Barco Soleglad.
Ted
Ted er i ferd med å oppfylle drømmen sin om å bli ambulansesjåfør i Vennebyen. Han er under opplæring hos Tina, som er fast sjåfør på Ambus, sykebilen i Vennebyen. Ted er en godhjertet, varm og koselig teddybjørn som er flink til både å hjelpe og trøste. Dette er gode egenskaper for en som vil kjøre Ambus. Selv om han fortsatt er under opplæring, har Ted fått ansvaret for både pakking av utstyr og å snakke i radioen unde utrykning. Dette synes Ted er veldig spennende. Så får vi bare håpe at den distré lille bjørnen klarer å huske alt! Ted er også sønnen til Bobby, som er sjef på politistasjonen i Vennebyen. Stemmen er gjort av Andreas Holt.
Elfie
Den siste av de tre nye rekruttene i Vennebyens utrykningsetater er en liten elefant med navnet Elfie. Mens Apa er verdens eneste politiapekatt, så er nok Elfie utvilsomt den eneste brannkonstabelen i verden som slukker branner med snabel! Elfie har fått sin egen plass i kurven på toppen av brannbilen Snorkus. Når de rykker ut elsker hun å kjøre i full fart så de store ørene hennes kan flagre i vinden. Med sin lange snabel kan Elfie slukke branner, redde mennesker og dyr i nød og hjelpe til på andre måter. Elfie har sitt eget lille krypinn bak brannstasjonen. Der har hun også sitt eget badekar og en blink hvor hun kan øve på å slukke branner! Stemmen er gjort av Christine Hope.
John Witherspoon
John Witherspoon (født 15. februar 1723, død 15. november 1794) var en amerikansk politiker som signerte den amerikanske uavhengighetserklæringen som en representant for New Jersey.
Vennebyen
Spark
Spark er sparkesykkelen Apa har fått spesialdesignet. Den er utstyrt med både sirener og blinkende lys, så når Apa er på vei kan man ikke unngå å se eller høre det. Sirenen har en tendens til å ikke virke skikkelig, og Apa mener det aldri går fort nok. Til Sparks fortvilelse fører dette til at Apa til stadighet designer og installerer nye motorer og sirener til ham!
John Witherspoon
Witherspoon studerte ved Haddington Grammar School og mottok sin Master of Arts fra University of Edinburgh i 1739. Han satt som president av College of New Jersey (som i dag heter Princeton University) fra 1768 til 1794. Witherspoon er i slekt med skuespillerinne Reese Witherspoon. Han var en trofast protestant, nasjonalist og tilhenger av republikanisme. Han var gift med Elizabeth Montgomery. De hadde ti barn og fem av disse overlevende barndommen. Han ble tildelt en Master of Arts og doktorgrad i teologi fra University of St Andrews. Han ble professor ved Presbyterian College of New Jersey i Princeton.
Witherspoon bosatte seg i New Jersey sammen med familien sin i 1768 i en alder av 45 år. Witherspoon var svært populær blant både lærere og studenter, blant disse var James Madison og Aaron Burr som var hans mest fremtredende studenter. Blant hans studenter ble 37 dommere, hvorav tre var ansatt i USAs høyesterett, 12 medlemmer av den kontinentale kongressen, 28 amerikanske senatorer, og 49 kongress-medlemmer. Witherspoon satt i Kongressen fra juni 1776 til november 1782 og var en av de mest innflytelsesrike medlemmene av den amerikanske kongressen. Han satt også i over 100 komiteer. Witherspoon led av øyeskader og ble fullstendig blind i 1792.
Vennebyen
Jumpi
Jumpi er en hare som går på skole sammen med Morten og Mia. Han er også deres beste venn. Jumpis nysgjerrighet fører ham ofte i situasjoner som redningsmannskapene må ordne opp i. Det er ikke sjelden at Morten og Mia da er sammen med ham. Stemmen er gjort av Monica Hjelle.
Snorkus
Vennebyen sin flotte brannbil heter Snorkus og er rød med rødt og hvitt sjakkmønster på sidene. Snorkus er den eldste bilen i Vennebyen, men til tross for dette får han brannmannskapene stort sett trygt frem i tide. Tom er fast sjåfør på Snorkus, mens Elfie har fått sin egen kurv på toppen av Snorkus. Snorkus er alltid skinnende ren, for Elfie er så glad i å vaske Snorkus med hjelp av snabelen sin! Stemmen er gjort av Morten Røhrt.
Poltus
Poltus er politibilen i Vennebyen. Ifølge ham selv den tøffeste, kuleste og raskeste bilen i hele Vennebyen. Poltus er blå med hvitt og blått sjakkmønster på siden. Tonje er Poltus sin faste sjåfør og bak i bilen er det et bur hvor Tonje sin politihund Timba har plass. Som de andre kjøretøyene i Vennebyen er også Poltus en elektrisk bil. Stemmen er gjort av Espen Sandvik.
Koptus
Koptus er redningshelikopteret i byen. Det er blått og står på taket av politistasjonen. Apa er kaptein og pilot på Koptus; og med det også ansvaret for Koptus, noe som iblant fører til leteaksjoner for å finne igjen nøkkelen til Koptus. Den hender nemlig ofte at Apa mister den under et av sine mange krumspring. Men når nøden er som størst, er det ikke noe som er så godt som å få hjelp fra et skikkelig helikopter – selv med en apekatt bak spakene! Stemmen er gjort av Monica Hjelle.
Bobby
Mens Barney er sjef på brannstasjonen, er tvillingbroren hans Bobby den som leder mannskapene på politistasjonen. En oppgave som ikke alltid er like lett; de har jo en apekatt i politiet som til stadighet finner på nye sprell. Bobby er også pappaen til Ted. Stemmen er gjort av Hauk Heyerdahl.
Tonje
Politibilen Poltus sin faste sjåfør heter Tonje. I tillegg til å kjøre Poltus, har Tonje også en politihund; nemlig Timba. Stemmen er gjort av Siri Astrid Kristensen.
Timba
Timba er politihunden i Vennebyen. Han bor hos sin eier, politijenten Tonje. Timba er ung og under opplæring, men til tross for dette har han allerede lært seg mange ting som kommer til nytte for Tonje og de andre i Vennebyen. F eks hender det at noen av barna i Vennebyen går seg bort, og da er Timba sin gode nese et flott hjelpemiddel for å snuse dem opp og få dem trygt hjem. Timba har sitt eget bur bak i Poltus, og synes det er veldig spennende når de rykker ut på oppdrag.
Tom
Tom er Snorkus sin faste sjåfør. Når alarmen går, svinger han seg ned stangen på brannstasjonen og gjør seg klar for utrykning. Tom og Elfie er brannslukkerne i Vennebyen, og ved en brann trenger ingen å være redd for at de to ikke skal kunne klare å slukke den! Stemmen er gjort av Andreas Holt.
Barney
Barney er sjefen på brannstasjonen. Han er en god og koselig bjørn som vet å sette pris på mannskapene sine. Med sin lange erfaring fra brannvesenet veileder han også Elfie slik at hun en gang kan bli ferdig utlært brannelefantkonstabel. Barney er tvillingbroren til Bobby, som er sjef på politistasjonen. Stemmen er gjort av Morten Røhrt.
Tina
Tina har hovedansvaret for sykebilen Ambus som kjører rundt i Vennebyen. I tillegg passer hun på at Ted får den opplæringen som han trenger for en dag å bli sjåfør på Ambus. Når de rykker ut med Ambus er det Tina som kjører. Stemmen er gjort av Monica Hjelle.
Kimmy
Kimmy er postbudet i Vennebyen, og et særdeles skravleglad et. Siden hun også er en kenguru, passer det veldig fint å være postbud. Hun bærer nemlig posten med seg i lommen hun naturlig har på magen. Stemmen er gjort av Christine Hope.
Morten
Morten er en 10 år gammel gutt som ofte er å treffe ved kafeen i byen. Den blir nemlig drevet av mammaen og pappaen hans. Han er stort sett sammen med tvillingsøsteren sin, Mia, og Jumpi; en hare som er Morten og Mia sin beste venn. De tre er glade i å spille ball og å utforske byen og livet, og har en tendens til stadig å havne i situasjoner som krever utrykning og innsats fra redningsetatene. Stemmen er gjort av Ingvild Haugstad.
Mia
Mia er en ti år gammel jente og tvillingsøsteren til Morten. Hun er stort sett sammen med Morten og Jumpi; en hare som er Mia og Morten sin beste venn. De tre er glade i å spille ball og å utforske byen og livet, og har en tendens til stadig å havne i situasjoner som krever utrykning og innsats fra redningsetatene. Stemmen er gjort av Åse Britt Reme Jakobsen.
Mamma
Det er mammaen til Morten og Mia. Sammen med pappaen driver hun kafeen i Vennebyen, og kafeen er et populært sted å besøke for byens utrykningsmannskaper. Hun snakker med en rolig stemme og har mørkt hår. Stemmen er gjort av Monica Hjelle.
Pappa
Det er pappaen til Morten og Mia. Sammen med mammaen driver han kafeen i Vennebyen, og kafeen er et populært sted å besøke for byens utrykningsmannskaper. Stemmen er gjort av Andreas Holt.
Iver Sletten
Iver Sletten (født 24. juli 1974) er en tidligere norsk fotballspiller som har spilt for Hamarkameratene, Skeid og Groruddalen. Han var angrepsspiller og fikk eliteseriekamper for Ham-Kam og Skeid i henholdsvis 1995 og 1999 med tilsammen 29 kamper og fire mål for begge klubbene.
Karasjok
Norges største sammenhengende villmarksområde, sørøstre Finnmarksvidda (4417 kvadratkilometer), deles av Karasjok og Kautokeino kommuner.
Rundt 80 % av kommunens innbyggere er samisktalende. Samisk og norsk er likestilte som forvaltningsspråk.
Kommunen har fått navnet etter elva som renner gjennom kommunen, Karasjohka (Kárášjohka). Navnet johka er samisk og betyr elv. Navnet karas kommer trolig fra samisk og betyr trefat, eller fra finsk (kara) som betyr buktende - den buktende elva. Bygda vokste fram fra den gamle vinterleiren Ávjuvárri, som lå ca. 4 mil fra det som idag er Karasjok sentrum.
Karasjok var i likhet med Kautokeino svensk kirkesogn inntil Danmark-Norge overtok området ved Strømstadtraktaten i 1751. Frem til 1866 var Karasjok del av Kistrand kommune.
De tre bålene i kommunevåpenet symboliserer tre stammers fredelige møte: Samer, finner og nordmenn.
Nærmeste flyplass er Lakselv lufthavn, Banak, 75 km nord for Karasjok.
Politikk
Se også utfyllende artikkel: Kommunestyrevalg i Karasjok.
Klima
Klimaet på Finnmarksvidda er mer kontinentalt og tørt enn ved kysten. Karasjok har den laveste målte temperaturen i Norge, −51,4 °C, målt 1. januar 1886. Høyeste temperatur som er målt i Karasjok er 32,4 °C. Forskjellen mellom høyest målte og lavest målte temperatur er altså 83,8 °C, og det er den nest største forskjellen noe sted i Norge. Kautokeino har den høyest målte temperaturen i Nord-Norge på 34,3 °C den 23. juni 1920. Kulderekorden i Kautokeino er -50,3 °C, målt 27. januar 1999, som gir et temperaturspenn på 84,6 °C.
Tusenårssted
Oalgevárri ble 3. november 1999 av formannskapet valgt som symbol for tusenårsmarkeringen. Det ble også vedtatt at Oalgevárri skulle tilrettelegges for kulturaktiviteter og formidling.
Durakkord
En durakkord er en akkord bestående av en grunntone, en stor ters og en ren kvint.
Den skiller seg fra mollakkord ved at durakkorden har en stor ters der mollakkorden har en liten ters. Hvis grunntonen er tonen C, består akkorden (i grunnstilling) av tonene C, E og G. Første omvending av denne C-durakkorden er tonene E, G og C. Andre omvending er G, C og E.
Ettersom intervallet mellom stor ters og ren kvint er en liten ters, kan en betrakte en durakkord som en akkord bestående av en stor ters (f.eks. C til E) med en liten ters (E til G) over. Til sammenligning består en mollakord av en liten ters med en stor ters over.
The Bell Witch
The Bell Witch er den andre EP-en til Mercyful Fate.
Albumet ble utgitt for å promotere gjenforeningen av bandet og det nye studioalbumet In the Shadows. Albumet ble utgitt i 1994 og har to spor fra gjenforeningsalbumet i tillegg til 4 konsertspor. EP-en ble utgitt på nytt i 2004 på Metal Blade Records.
Randhir Singh Gentle
Randhir Singh Gentle (født 22. september 1922, død 25. september 1981) var en indisk landhockeyspiller som deltok i flere olympiske leker, 1948 i London, 1952 i Helsingfors, 1956 i Melbourne.
Singh Gentle ble olympisk mester i landhockey under OL 1948 i London. Han var med på det indiske laget som vant landhockeyturneringen. Det var tretten lag med i turneringen og India vant sine tre kamper i gruppespillet med sammenlagt 19-1. I semifinalen slo de Nederland med 2-1 og i finalen Storbritannia med 4-0.
Abrahamsenbreen
Abrahamsenbreen er en isbre på Spitsbergen, Svalbard. Den er en ca. 14 km lang bre fra Holtedahlfonna ned i Woodfjorddalen helt i sørvest på Andree Land. Den gir opphav til Woodfjordelva som munner ut innerst i Woodfjorden.
Randhir Singh Gentle
Fire år senere, under OL 1952 i Helsingfors, vant han sin andre olympiske gullmedalje i landhockey. India vant semifinalen med 3-1 over Storbritannia og i finalen beseiret de Nederland med 6-1.
Singh Gentle vant sin tredje olympiske gullmedalje under sommer-OL 1956 i Melbourne. Etter å ha vunnet semifinalen med 1-0 over Tyskland vant India finalen over Pakistan med 1-0.
Abrahamsenbreen
Breen er oppkalt etter Edvard Abrahamsen, som overvintret i Kongsfjorden vinteren 1912 til 1913. Han var senere deltaker på Kurt Wegener (meteorolog og leder for den geofysiske stasjonen i Kongsfjorden og bror til Alfred Wegener) sin ekspedisjon over Spitsbergen for å lete etter Herbert Schröder-Stranz.
Adambreen
Adambreen er en isbre på Svalbard. Den er en liten isbre sør for Magdalenefjorden, ved Hoelhalvøya, vest på Albert I Land.
Mickey Spillane
Om Hammer ble det også laget en TV-serie med Stacy Keach i hovedrollen. Denne har gått på norsk TV3.
Arthur Currie
Arthur Currie (født 5. desember 1875, død 30. november 1933) var en canadisk general og den første canadiske sjefen for Canadian Expeditionary Force i Frankrike under første verdenskrig. Han er kjent som en av de beste generalene under første verdenskrig. Under hans ledelse vant det canadiske korpset flere slag og fikk rykte for å være et av de beste allierte forbandene.
Edvarda Lie
Edvarda Klaudine Lie (født 3. april 1910 i Meldal, død 8. juni 1983) var en norsk maler, tegner og illustratør.
Edvarda Lie tegnet til flere aviser og blader, blant annet A-magasinet, og illustrerte bokomslag og bøker, for eksempel Ali Baba og de førti røvere i 1946. I 1944 utgav hun boka Anatomi for tegnere. Den ble gitt ut på nytt i 1976. I perioden 1960 til 1964 utførte hun veggmalerier til Narvik rådhus. Fra 1936 til 1947 underviste Edvarda Lie også i motetegning ved Statens håndverks- og kunstindustriskole i Oslo. Bildene hennes er ofte preget av sikker figurtegning, lette, lyse farger og tidstypisk dekorativ flatestil.
Edvarda Lie vokste opp på Vestvågøy. Hun utformet seinere blomsterdekoren nederst på stakken til Lofotbunaden.
Jacob L. Moreno
Jacob Levy Moreno (født 18. mai 1889 i București, Romania, død 14. mai 1974 i New York, USA) var en rumenskfødt østerriksk-amerikansk psykiater, samfunnsviter og pedagog.
Faren Moreno Nissim Levy var en sefardisk handelsmann fra Plevna i Det ottomanske rike. Familien flyttet til Wien i 1895. Moreno vokste opp der på en tid med intellektuell kreativitet og politiske omveltninger. Han grunnla psykodrama, sosiometri og var pioner for gruppeterapi; han studerte medisin, matematikk og filosofi ved Universität Wien og avla medisineksamen i 1917. Han hadde forkastet Freuds teorier som medisinstudent, og ble interessert i potensialet for gruppesettinger for terapeutisk praksis.
Irlands provinser
Irlands provinser (irsk: Cúigí na hÉireann) er en inndeling av øya Irland som historisk sett vært delt i fire: Connacht, Leinster, Munster og Ulster. Det irske betegnelsen for denne territoriale inndelingen, cúige, betyr bokstavelig «femtedel», noe som indikerer at det en gang var fem provinser. Den femte provinsen, Meath (Mide), ble lagt inn under Leinster med en del områder som gikk til Ulster. Irlands provinser tjener ingen administrativ eller politisk hensikt, men fungerer som historiske og kulturelle enheter. Hver provins har en rik historie som åpner opp for og går ofte forut tiden med irske overkonger.
Historie
De fire provinsene er:
Provinsinndelingen erstattet en eldre ordning i middelalderen med túath (flertall túatha), som omtrentlig har betydningen «folkeområder». Den irske betegnelsen oversattes som «folk» eller «stamme/nasjon», og henviste til et område mindre enn et kongerike, og refererte således til både et geografisk område og folket i området.
Etter den normanniske tiden ble det historiske provinsene Leinster og Meath gradvis slått sammen, hovedsakelige grunnet innvirkningen fra området the Pale, som spriket inn i begge, og således dannet dagens provins Leinster. Tidlige irske annaler refererte til de fem oldtidsinndelingene som cúige, men senere opptegnelser kalte dem provinser, en etterligning av den romerske keisertidens provinciae.
I Irlands storhetstid i middelalderen var disse provinsene kongedømmer med løst fastsatte grenser. Grevskapene ble innført som administrative enheter etter normannernes okkupasjon i det 1100-tallet, og provinsenes betydning bortfalt da gradvis. I moderne tid blir de assosiert med visse fastsatte grevskap, men provinsene har ikke lenger noen administrativ funksjon.
Ulster er delt mellom Irland (tre grevskap) og Nord-Irland i Storbritannia (seks grevskap).
Provinsenes flagg og våpenskjold
Hver provins er i dag representert ved sitt eget unike våpenskjold og flagg. Disse er satt sammen for å representere sport- og idrettslag for hele Irland ved Det irske flagget for de fire provinsene, og våpenmerket for de fire provinsene. Blant de som benytter disse er Irlands landslag i landhockey, Irlands nasjonale curlinglag, Irlands nasjonale rugbylag, og Det irske forening for amatørboksing.
Adolfbreen
Adolfbreen er en isbre på Svalbard. Breen ligger på vestsiden av Bockfjorden, nord på Haakon VII Land.
Victor Razafimahatratra
Victor Razafimahatratra (født 8. september 1921 i Ambanitsilena-Ranomasina nær Fianarantsoa på Madagaskar, død 6. oktober 1993 i Antananarivo) var erkebiskop av Antananarivo 1976–1993.
Han ble kreert til kardinal av pave Paul VI i 1976.
Han deltok ved konklavet august 1978 som valgte pave Johannes Paul I, og konklavet oktober 1978 som valgte pave Johannes Paul II.
Episkopalgenealogi
Hans episkopalgenealogi er:
Stefan av England
Stefan (født ca. 1096, død 25. oktober 1154) var den eneste konge av England fra huset Blois. Han styrte landet fra 1135 til sin død, og ble etterfulgt av sin fetter Henrik II fra huset Angevin.
Tidlig liv
Han ble i 1106, omkring ti år gammel, sendt til det engelske hoffet for å oppdras his sin onkel, Henrik I. Omkring 1115 ble han greve av Mortain, og omkring 1125 giftet han seg med Matilda av Boulogne som kort tid etter ble grevinne av Boulogne. I 1128 ble Stefan hennes medhersker i Boulogne, noe som varte til 1150. Året etter ble grevskapet gitt til sønnen Eustace. Ettersom Eustace døde barnløs gikk tittelen videre til Stefans nest eldste sønn, William.
På tronen
Før Henrik Is død i 1135 sverget flertallet blant baronene på at de ville støtte hans datter Matilda, som var barnebarn av Wilhelm Erobreren, i hennes krav om tronen. Mens Stefan var også barnebarn av Erobreren gjennom sin mor, og krevde derfor tronen. For å støtte sitt krav hevdet han at onkelen Henrik I hadde skiftet mening på dødsleiet og ville ha ham som tronarving. Han oppnådde å bli kronet, og fikk da raskt støtte fra flertallet av baronene og fra pave Innocens II. De første årene av hans regjeringstid var fredelige, men innen 1139 hadde han fått ry for å være svak og ubesluttsom, og landet gikk mot en borgerkrigstid kjent som «anarkiet» eller «Kaoset under Stefan».
Stefan hadde en rekke egenskaper som på overflaten skulle gjort ham egnet som konge: Høy byrd, avstamning fra Wilhelm Erobreren, godt utseende, mot og en vennlig natur. Men han manglet den hensynsløsheten som kunne være nødvendig i det som var hensynsløse tider. Walter Map skrev om ham at «han var dyktig i krigskunst, men i andre henseender var han enfoldig».
Stefan ble stilt overfor keiserinne Matildas styrker flere ganger, blant annet i slaget ved Lincoln og slaget om Beverston Castle. Før slaget ved Lincoln den 2. februar 1141 opplevde han flere dårlige jærtegn. Han stod mot de opprørske baronene Robert, 1. jarl av Gloucester (keiserinne Matildas uektefødte halvbror) og Ranulph de Gernon, 2. jarl av Chester. Kongen kjempet så hardt i slaget at stridsøksen brast; han trakk et sverd og kjempet videre til det også brast. Deretter ble han tatt til fange av en ridder ved navn William de Cahagnes, og brakt til sin kusine, keiserinne Matilda.
Han ble fengslet i Bristol, men hans kone, grevinne Matilda, klarte å holde gløden oppe, og keiserinnen ble snart jaget fra London. Da jarlen av Gloucester, hennes beste kommandant i felten, ble tatt til fange, måtte hun slippe Stefan fri, og i november 1141 kunne han igjen sette seg på tronen. I desember 1142 ble keiserinnen beleiret i Oxford, men hun klarte å komme seg over snødekte jorder til Wallingford Castle, som ble kontrollert av hennes støttespiller Brian FitzCount.
I 1147 sluttet keiserinne Matildas mindreårige sønn Henrik Plantagenet seg til krigen. Han samlet en liten styrke av leiesoldater, og invaderte England. Ryktene om hans styrke skremte Stefans våpenbrødre, selv om det egentlig dreide seg om en svært liten hær. Etter å ha tapt to slag, og uten penger til å betale leiesoldatene, måtte Henrik vende seg til sin onkel Robert for å få hjelp, men ble da avvist. Desperat vendte han seg i hemmelighet til Stefan for å få penger til å betale soldatene. Gesta Stephani forteller at «da han fikk meldingen hørte kongen, som alltid var full av nåde og kjærlighet, på den unge mannen…»; kongen gav Henrik de midler han trengte. Det fantes rykter om at Stefan var guttens biologiske far, men til tross for den meget generøse gaven til en som nettopp hadde forsøkt å styrte ham finnes det ikke noe bevis for dette.
Utnevnelse av arving og død
Stefan klamret seg til tronen resten av sin levetid. Etter et uavklart sammenstøt med Henrik Plantagenet ved Wallingford, og sønnen Eustaces død i 1153, ble han overtalt til å inngå en avtale med keiserinne Matilda. Ifølge Wallingford-traktaten (også kjent som Winchester-traktaten), skulle hennes sønn Henrik etterfølge ham som Henrik II av England.
Kongen døde i Dover Priory i Dover, og ble gravlagt i Faversham Abbey som han hadde grunnlagt sammen med sin kone grevinne Matilda i 1147.
Paret hadde i tillegg til Eustace to andre sønner. Baldwin døde ung, før 1135, mens William av Blois etterfulgte sin eldre bror som greve av Mortain og Boulogne, og som jarl av Surrey eller Warenne. De hadde også døtrene Matilda og Marie. Stefan fikk også minst tre barn utenfor ekteskap; en av dem, Gervase, ble abbed i Westminster.
Den angelsaksiske krønike (i fortsettelsen av Peterborough-krøniken) forteller følgende om Stefan:
Psilocybinsopper
Psilocybinsopper er sopper med psykedelisk virkning som inneholder psilocybin. Den mest brukte psilocybinsoppen i Norge er spiss fleinsopp (Psilocybe semilanceata), da den vokser fritt i mye av Norge.
I 2011, det siste året politiet tok med sopp i beslagsrapporten sin, beslagla det 2,2 kg psilocybinsopp (sammenlignet med 2,976 kg cannabis).
Historie
Flere mesolittiske hulemalerier fra Tassili n'Ajjer (et nord-afrikansk arkeologisk utgravingssted med røtter fra capsisk kultur) har blitt tolket av forfatter Giorgio Samorini som avbildninger av den sjamanistiske bruken av sopp, muligens Psilocybe.
Urfolk fra Mesoamerika har brukt psilocybinsopper i religiøse seremonier, festivaler, og helbredelse fra tidlig tid og frem til i dag. Opptil 3000 år gamle sopp-formede statuer har blitt funnet i Mayaruiner i Mesoamerika. Psilocybinsopper var kjent blant Aztekere som teonanácatl («gudenes sopp» - bestående av teó (gud) og nanácatl (sopp) i náhuatl-språket). Psilocybinsopper skal ha blitt servert ved kroningen av azteker herskeren Moctezuma II i 1502. .
Etter den spanske erobringen ledet katolske misjonærer protester mot den «hedenske avgudsdyrkelsen», og som et resultat ble bruk av enteogene planter og sopper, sammen med andre førkristne tradisjoner, avskaffet ved bruk av makt. Spanjolene trodde at soppene gjorde det mulig for aztekerne å kommunisere med djevelen. For å skape orden og kontroll over folket konverterte de dem til kristendommen, og tvang dermed frem et bytte fra psilocybinsopper eller gudenes sopp til det kristne sakramentet Eukaristi.
52 (tall)
52 (femtito, også skrevet toogfemti på riksmål) er det naturlige tallet som kommer etter 51 og kommer før 53. 52 er et partall
52 er atomnummeret til tellur.
Psilocybinsopper
Historie
Bruk av psilocybinsopper i vesten ble første gang dokumentert i 1799 i Medical and Physical Journal: En mann plukket sopp i London Green Park til frokost for seg selv og sin familie. Det viste seg at dette var psykedeliske sopper. Legen som undersøkte familien for deres reaksjon på disse soppene, beskrev hvordan den yngste sønnen «hadde et anfall hvor han ikke kunne slutte å le».
52 (tall)
52 er LII i romertall.
Psilocybinsopper
Historie
I 1955 ble Valentina og R. Gordon Wasson de første vestlige til å delta i et soppritual, med det mazatek sjaman Maria Sabina, de publiserte i 1957 en artikkel om sine opplevelser i Life. I 1956 identifiserte Roger Heim soppene som Valentina og R. Gordon Wasson hadde tatt med seg fra Mexico som Psilocybe, og i 1958 identifiserte Albert Hofmann psilocybin og psilocin som den aktive sammensetningen i disse soppene. Psilocybin og andre psykedeliske sammensetninger vakte hurtig stor interesse i ulike forskningsmiljø. Ved Harvard startet psykologen Timothy Leary opp Harvard Psilocybin Project i 1960.
52 (tall)
Annet
52 er også:
Psilocybinsopper
Historie
Økt kunnskap om effekter, risikoprofil og tilgjengelighet har ført til økt bruk av psilocybinsopper. Psilocybinsopper har blitt mer populære i dag enn de var i 1960- og 1970-årene. I USA har over 17 % av den voksne befolkningen i alderen 21 til 64 år brukt psilocybinsopper eller andre psykedelika en eller flere ganger. I Norge ble ruseffekten av psilocybinsopper i norsk natur først allment kjent i 1977.
Effekter
Effekten av psilocybin varer typisk i 4 til 6 timer.
Fysiske effekter
De fysiske virkningene av psilocybinsopper er vanligvis mild, men kan inkludere utvidelse av pupiller (mydriasis), redusert appetitt, svimmelhet, kvalme, skjelving, magesmerter, mild økning i hjertefrekvens og pust, og forhøyet blodtrykk.
Sanser
Psykedeliske stoffer kan forsterke eller endre og føre til spektakulære sanseopplevelser. Store doser kan føre til intensive og særegne forandringer av virkelighetsoppfatningen, med visjoner både med åpne og lukkede øyne.
Psykisk effekt
Rusen gir ulike utslag. En studie rapporterer om «betydelige økninger i en rekke psykiologiske symptomer som bredt inkluderer endringer i følelser, sanseopplevelse, tankeprosesser, virkelighetsoppfatning og jeg-funksjon» og «tap av jeg-grenser, tankevirrvarr, og moderat mistenksomhet og paranoid idéutformning».
Vanlige effekter er at konsentrasjonsevnen stiger,, følelse av tidsdilatasjon,
Etterhvert som dosen øker, vil også endringen i virkelighetsoppfatning og bevissthet øke.
Helserisiko
Det har ikke blitt rapportert om seriøse eller varige bivirkninger fra kliniske studier med psilocybin på 1950-, 1960- og 1970-tallet. Nyligere har over 370 personer deltatt i kliniske studier med psilocybin i Storbritannia, Sveits, Tyskland og USA, det har heller ikke blitt rapportert om seriøse eller varige bivirkninger etter administrasjon av psilocybin i noen av disse studiene.
I Nederland er det estimert at det ringes ambulanse én gang per 2,500 legalt omsatte dose med psilocybin. Årsaken til henvendelsene er vanligvis forbigående ubehag. Nesten alle henvdelser er fra turister og mange involverer alkohol eller andre rusmidler. Det anslås at psilocybin fører til 2 sykehusinnleggelser per 100 000 omsatte dose. Nederlandsk politi rapporterer at bruk av psilocbinsopp verken er relatert til kriminalitet eller forstyrrer ro og orden. Nederlandske myndigheter (CAM) har konkludert med at risko ved psilocybinsopper er veldig lav og har foreslått fortsatt legal omsettning.
Psilocybin og andre psykedeliske substanser er ikke kjent å skape avhengighet, tvangsmessig bruk, eller abstinenssymptomer.
Flere internasjonale eksperter har rangert psilocybin som mindre skadelig for den enkelte bruker og samfunnet enn alkohol, tobakk og en rekke andre vanlige rusmidler.
Forskere fra Norges teknisk-naturvitenskapelige universitet (NTNU) fant i 2013 ingen sammenheng mellom bruk av psilocybinsopper og psykiske problemer. Faktisk hadde brukerne av psilocybin og andre psykedeliske stoffer færre psykiske problemer enn de uten psykedelisk erfaring.
En av de største farene rundt bruk av psilocybinsopper er plukking av feil type sopp. I naturen er det mange andre sopper som kan se ut som psilocybinsopper - og noen av soppene det er lett å forveksle med er svært giftige.
Lovlig status
Psilocybin og psilocin har vært plassert i «Schedule I» (P-I) i FNs psykotropkonvensjon siden 1971, det betyr at medlemsland kun skal tillate bruk av psilocybin til medisinske og vitenskapelig formål. .
Psilocybinsopper og andre psykoaktive planter er derimot ikke regulert i FNs psykotropkonvensjon, det betyr at medlemsland ikke er bundet til å kriminalisere dyrking, plukking, tilberedelse, eller bruk av psilocybinsopper.
Dyrking og besittelse av psilocybinsopp er likevel forbudt i mange land. Psilocybinsoppsporer inneholder verken psilocybin eller psilocin, men er likevel ulovlig å selge og å besitte noen steder.
Nederlandske rusmiddeleksperter og ordføreren i Amsterdam anbefaler at psilocybinsopper fortsatt skal være lovlig å omsette. Psilocybin «truffles» er fortsatt lovlig å selge i nederlandske «smart shops».
Kriminaliseringen av psilocybinsopper har blitt kraftig kritisert ettersom psilocybin ikke er vanedannende og skadepotensialet er mindre enn for mange andre rekreasjonelle aktiviter.
I Norge står psilocybin, psilocin og psilocybinsopper oppført på narkotikalisten. Psilocybin er legemiddel uten markedsføringstillatelse, dvs. at det kan kun brukes på registreringsfritak etter spesiell tillatelse fra Statens legemiddelverk.
Ulvøya (Hitra)
Ulvøya er ei øy nordøst i Hitra kommune og er vel 6,4 km². Øya ligger nord for Fjellværøya og har forbindelse med denne via fylkesvei 364 og Knarrlagsundet bru.
I tettstedet Ulvan ligger verdens største lakseslakteri målt etter slaktevolum, eid av Marine Harvest.
Carl Lydholm
Carl August Severin Lydholm (født 14. november 1945) er en dansk frelsesarméoffiser. Han ble født som den yngste av fem søsken. Foreldrene er frelsesarmemajorene Viggo og Carla Lydholm. Han begynte frelsesarmeoffisersskolen i London i 1965, kom til Danmark som frelsesarmeløytnant i 1967 og ble beordret som korpsleder i Rønne på Bornholm. I november 1967 giftet han seg med frelsesarmeløytnant Gudrun Arskog
Lydholm har vært sterkt engasjert i det økumeniske liv i Danmark som medlem av Økumenisk Fællesråds forretningsutvalg og senere som nestformann. Han har også sittet som medlem i Nordisk Økumenisk Råd i forskjellige perioder.
Sammen med sin kone ble han 11. juli 2005 beordret som landsledere – kommandører – i Frelsesarmeens territorium Norge, Island og Færøyene. I 2011 ble de pensjonert fra aktiv tjeneste, og flyttet tilbake til sitt hjemland Danmark.
I november 2005 ble Carl Lydholm kritisert i norsk presse på grunn av at en praktiserende homofil frelsesarmeeoffiser mistet retten til å være offiser og ble omplassert til en sivil stilling på Frelsesarmeens hovedkvarter, i henhold til den internasjonale Frelsesarmeens retningslinjer. Landsforeningen for lesbisk og homofil frigjøring oppfordret til boikott av Frelsesarmeens julegryte, men boikotten fikk ikke spesielt godt gehør i den norske befolkningen.
I januar 2006 ble Carl Lydholm som en av fem nominert som ny general, verdensleder, men det var Shaw Clifton som ble valgt.
Skadereduksjon
Skadereduksjon viser til politikk, behandlingstilbud og prosjekter som har til hensikt å redusere helsemessige, sosiale og økonomiske skader og problemer forbundet med bruken av tobakk og psykoaktive stoffer. Det er en evidensbasert og kostnadseffektiv tilnærming som er fordelaktig for den enkelte, såvel som for samfunnet som helhet.
Skadereduksjon er en målrettet tilnærming som fokuserer på spesifikke skader:
Skadereduksjon kan gjennomføres parallelt med strategier for å redusere eller eliminere inntak av narkotika, alkohol og tobakk. I et folkehelseperspektiv bør man imidlertid gjøre hva man kan for å redusere skader her og nå, i stedet for å vente på at de som i dag benytter tobakk eller rusmidler skal slutte med det. For mange mennesker med en problematisk rusmiddelbruk vil det være uaktuelt å slutte helt med rusmidler, mens andre vil kunne motiveres til å redusere inntaket til et mindre skadelig nivå. Skadereduksjon har to hovedelementer: Det grunnleggende i begge elementer er at det å skulle endre menneskelig atferd må baseres på en prosess med tilrettelegging og samarbeid der hver enkeltpersons verdighet respekteres.
Hos Thea
Hos Thea er en gourmetrestaurant på Skillebekk i Oslo. Restauranten åpnet i 1987 i en gammel slakterforretning. Eier og grunnlegger er Sergio Barcilon.
Skadereduksjon
Det finnes solid dokumentasjon for at skadereduksjonstiltak har en positiv effekt både på individ- og samfunnsnivå, og bidrar til økt opplevd livskvalitet, bedre helse og økt livslengde.
Hos Thea
Hos Thea har mottatt flere matpriser, og har fått gode anmeldelser (terningkast 5 og 6) i de største norske avisene. Den ble omtalt som årets restaurant av Dagens Næringsliv i 1988. Den er omtalt i Michelin-guiden med «good cooking» og «comfortable restaurant».
Skadereduksjon
Tobakk
For røykere som gjerne vil slutte er det ikke lovlig å hjelpe med annet enn ymse legemidler som ifølge pakningsvedlegget har et stort antall bivirkninger. Zyban en tablett som tidligere ble brukt mot depresjon og om du ikke har depresjon, kan du få en ved inntak av denne. Champix sier at bruk av dette kan forårsake depresjon, akutt forvirring, muskelspasmer, bevisstløshet, selvmordstanker.
Legemiddelindustrien i Norge har dessuten godkjent både Nicorette tyggegummi, Nicorette munnspray, Nicorette sugetablett som alle har en sammensetning av mindre heldige stoffer. Pakningsvedlegget er langt som et vondt år og bivirkningene er naturligvis også mange; munnsår, brystsmerter, diare, hodepine, dyspepsi, flatulens, palpitasjon, halstetthet, tåkesyn, oppkast. For å nevne noen.
Substitusjonsbehandling ved opioidavhengighet
Metadon og andre opiater som blir medisinsk foreskrevet for opioidavhengige reduserer dødeligheten blant heroinavhengige; reduserer risiko for hiv-infeksjon, hepatitt B og C; muliggjør behandling av hiv-positive opioidavhengige; øker sannsynligheten for å oppdage sykdommer tidlig; reduserer illegal bruk av heroin, særlig injeksjonsbruk; gir økt sosial tilpasning og en bedre hverdagsstruktur.
Sett i et folkehelseperspektiv er det derfor gode grunner til at opiatavhengige bør få tilbud om substitusjonsbehandling med syntetiske opiater som Metadon og Subutex (buprenorfin)eller farmasøytisk heroin (diamorfin).- Brukt på denne måten frembringer ikke opiatene sterk eufori hos brukeren, men fjerner suget etter illegale opiater, og opiatabstinenser. I henhold til det norske regelverket for Legemiddelassistert rehabilitering skal substitusjonsbehandling utelukkende benyttes som et rehabiliterende tiltak. Det er ikke adgang til å drive skadereduksjon (se også Legemiddelassistert rehabilitering (LAR). Substitusjonsbehandling tilpasses likevel de dårligste opiatavhengige i mange regioner, på en måte som er i tråd med prinsippene for skadereduksjon.
Substitusjonsbehandling med diamorfin (heroin)
Flere land i Europa tilbyr medisinsk forskrevet, eller farmasøytisk, heroin (diamorfin) til heroinavhengige. I Sveits er et vedlikeholdsprogram med heroin fullt integrert i det offentlige helsevesenet, i til sammen 38 sentra. Det Sveitsiske vedlikeholdsprogrammet er generelt regnet som en suksess, og en verdifull komponent i landets overdordnede rusmiddelstrategi, se rapport.
Storbritannia har hatt et system for vedlikeholdsbehandling med heroin siden 1920. I løpet av 1960-årene ble substitusjonsbehandling med Metadon utviklet i USA, og mange opiatavhengige briter valgte utover 1970-tallet å bytte til dette stoffet. I dag kan substitusjonspasientene selv velge om de ønsker diamorfin eller Metadon for injisering eller oralt inntak. Forskrivning av diamorfin fra fastleger er nesten opphørt (ca. 250 pasienter pr april 2009). Pasientene som tidligere fikk diamorfin får nå Metadon for oralt inntak, eller i sjeldne tilfeller injiserbart Metadon. Fra politisk hold er det imidlertid fortsatt interesse for diamorfinbehandling. Det har derfor blitt gjennomført en stor undersøkelse de senere årene, kalt the RIOTT trials (Random Injectable Opioid Test Trials).
Nederland har også hatt flere studier av vedlikeholdsbehandling med heroin CCBH. Disse studiene er imidlertid beheftet med metodologiske problemer, noe som gjør det vaskelig å vurdere verdien av behandlingen.
Det første og hittil eneste vedlikeholdsprogrammet med heroin i Nord-Amerika er i Vancouver og Montreal, Canada. Det er over 80 heroinavhengige som ikke har hatt nytte av andre former for behandling som deltar i NAOMI forsøkene.
Sprøytebytte, tilgang til sterile sprøyter
Prinsippene i skadereduksjon innebærer at kanyler bør være lett tilgjengelig der sprøytebrukerne befinner seg, og gjerne gratis. På steder der tilgangen på rene sprøyter er god nok er hiv smitte mye mindre utbredt i forhold til der hvor tilgjengeligheten er begrenset.
Heroin og andre illegale rusmidler involverer ofte bruk av kanyler for injisering. Der tilgangen til rene sprøyter er begrenset, blir nålen ofte brukt flere ganger, og ofte av flere brukere. Som et resultat av dette, kan infeksjoner som hiv- eller hepatitt C-smitte fra en bruker til andre.
Sprøyterom
Sprøyterom er legale klinikker, under tilsyn, som er opprettet for å redusere helseproblemer og for å unngå følgene som kommer av at brukere injiserer illegale rusmidler med dertil påfølgende uroligheter for offentligheten.
Sprøyterom tilbyr et sted med sterilt injeksjonsutstyr, informasjon om rusmidler og helse, info om behandling, og tilgang på helsepersonell. Noen steder tilbyr konsultasjoner, hygieniske tjenester, til forkomne og resurssvake mennesker. De fleste sprøyterom forbyr kjøp og salg av illegale rusmidler. Mange krever identifikasjonskort. Noen steder tillater bare lokale brukere og har egne inntakskriterier. Evaluering av sprøyterom viser at det generelt bidrar til å redusere problemer som er relatert til risikabel injisering og eventuelle skader, inkludert absesser, overdoser og smitte. Det første og eneste sprøyterommet i Nord-Amerika åpnet i Vancouver, Canada i september 2003. Det fins 47 sprøyterom i Europa. Flere faktaopplysninger om sprøyterom kan hentes på Drug War Facts. I løpet av 5 år i drift, så har sprøyterommet i Sydney behandlet 1700 tilfeller av farlige overdoser uten et eneste dødsfall. link
DanceSafe
DanceSafe er en ideell organisasjon som fins i USA, hvor frivillige er tilstede på raveparty og o.l. arrangementer, der de utfører gratis tester av piller som er kjøpt under forutsetning av at det er Ecstasy. Slike analyser er akseptable initiativ for tilhengere av skadereduksjon fordi Ecstasy som er solgt på svartebørs er vanligvis uren, og kan inneholder ukjente kjemikalier som kan være til skade for brukeren.
DanceSafe selger ikke Ecstasy eller andre rusmidler, men utfører kjemisk analyse av brukernes piller. Lignende tiltak har blitt foreslått, og i noen tilfeller innført for å teste renhetsgraden også i andre rusmidler.
Pram
Pram er en tilnærmet flatbunnet robåt (fraktefartøy) uten kjøl og med tverr akterspeile. Typen er gruntgående og egner seg godt til ferdsel på grunt vann, både i sjøen og i innsjøer og på elver. Typen må ikke forveksles med den firkantede lørja.
Som tradisjonelle trebåter flest var prammene opprinnelig en alt-mulig-båt, brukt til all slags frakt, ferdsel og fiske. Mens de fleste andre tradisjonelle, åpne trebåter nå for tiden nesten utelukkende brukes i fritidssammenheng og i kulturvernarbeid, blir prammene fortsatt brukt som alt-mulig-båter.
Skadereduksjon
DanceSafe
Ravesafe var det første tiltaket i Australia som hadde som målsetting å nå ut til folk som gikk på raveparty, utført i Sydney i 1993 av NSW USers & AIDS Association som en del av TRIBES proskjektet. I Melbourne organiserte man på selvstendig grunnlag Ravesafe Melbourne i 1995. Dette proskjektet mottok statlig finansiering i 1997.
Pram
Etymologi
Pram (Norr. prámr) antakelig er et gammelt lånord som stammer fra det gammelslaviske uttrykket pramu, som ganske enkelt betyr båt. Det menes avledet av et indogermansk pormo til indogermansk per, som betyr å sette over. På Vestlandet og i Agderfylkene er ordet synonymt med ferje.
Opprinnelse
Det er mulig prammen er en videreutvikling fra stokkebåten, som var en uthula trestokk. På en del av de stokkebåtene som er funnet og undersøkt, er det en rekke små hull langs øvre delen av hver side. Det betyr antakelig at det har vært festet en bordgang oppå hver av sidene slik at disse ble høyere. Dessuten har en del av de stokkebåtrestene som er funnet, tverrplater foran og bak, som speil.
Skadereduksjon
Kritikk av skadereduksjon
Kritikere hevder at tiltak for skadereduksjon kan oppmuntre til risikabel atferd. Det finnes imidlertid ikke empirisk dekning for påstanden.
Pram
Prammer i Norge
Prammene i Norge er båter som vanligvis er mellom 7 og 15 fot lange og har ett eller to par årer, men store prammer med både dekk og dyp seilkjøl er kjent, også fra andre land. Skagerrak-området oppfattes som kjerneområdet for prammene, og her er normalstørrelse gjerne 12-15 fot, men det har vært eksempler på 20 fot. De har imidlertid spredt seg til hele landet, og er også brukt i store deler av verden ellers, mange steder under betegnelsen 'norsk pram' (men dette betyr ikke at alle pramformede båter i verden opprinnelig er innført fra Norge!)
Prammen er som alle andre norske robåter klinkbygd (se klinkbygde båter) av bord. Typisk for prammene er at de mangler kjøl; bunnen er derfor like rund som speilene, og der kjølen sitter på andre båter, har prammen et flatt bunnbord. Men det er gjerne spikret på en liten kjølfinne bakerst på bunnbordet, og prammen blir en god seiler dersom den får en dypere kjøl satt på. De er breiest og dypest litt bak midten.
Prammen er lett å ro og svært lett å snu, og den er derfor fin å sno seg frem med i kronglete farvann. Men selv om den har en viss sjødyktighet, klarer seg ikke så godt i motsjø med den "bollete" formen og speilet på tvers foran. Når man står i den, særlig fremme i "snuten", kan den være svært ustabil og vanskelig å holde balansen i.
Ved siden av å være alt-mulig-båt, ble prammer også tidligere gjerne brukt som skipsbåt på større skuter og skip. I dag er de også brukt som motorbåt med påhengsmotor satt på akterspeilet, som gjerne har fått påmontert en ekstra festeplate.
De ulike typene
Som nevnt er ikke alle båter som er betegnet som "pram", egentlige prammer med rund bunn, stort akterspeil og et lite speil foran. Dette gjelder enkelte av båtene som er nevnt nedenfor.
Akkord (musikk)
En akkord er flere enn to toner som klinger samtidig, eller tilnærmet samtidig. I vestlig musikk består en akkord vanligvis av en rekke intervaller med utgangspunkt i en skala.
Hver enkelt akkord har et navn basert på dens toner og intervallene mellom dem. I tillegg har mange akkorder egne symboler som brukes som en forkortet notasjon.
Akkordfelt er den sammenhengende varigheten en enkelt akkord blir tildelt i en komposisjon, uavhengig av omvending. Med unntak av første og siste akkord i komposisjonen er akkordfelt lik det klanglige rommet mellom akkordskifter. Akkordfeltenes lengde har stor betydning for oppfattelsen av taktart.
Navn og sammensetning
Akkordene har en rekke egenskaper:
Antall toner
En måte å klassifisere akkorder på, er etter hvor mange ulike toner de inneholder. Akkorder bestående av tre toner kalles treklanger, og samme regel gjelder for firklanger, femklanger og seksklanger o.s.v. I europeisk kunstmusikkteori består treklanger av terser.
Intervalltyper
Mange akkorder kan ordnes som en serie toner med samme intervalltype mellom hver av tonene. Treklanger, dvs. akkorder som kan ordnes som en rekke av toner med store og små terser mellom seg, er de vanligste i vestlig musikk; mer vanlig enn akkorder satt sammen av kvarter eller kvinter. Blant komponistene som har eksperimentert med kvartakkorder, er Jean Sibelius (Klaversonate op. 12), Aleksandr Skrjabin (Symfonisk dikt Promethée – Le Poème du feu), Claude Debussy (Prèlude Les sons et les parfums tournent dans l`air du soir), Arnold Schönberg (Variasjoner for orgel op. 40), Klaus Egge (Strykekvartett op. 5, første sats) og Paul Hindemith (Symfoni Mathis der Maler, andre sats). Kvartakkorder er ellers brukt i modal jazz, hard bop og prog rock. Kjente eksempler er komposisjonen So what av Miles Davis, Ekseptions Beggar Julia's Time Trip (Italian Concerto) og Tarkus (Eruption) av Emerson, Lake and Palmer.
Kvalitet
En treklangs kvalitet bestemmes av tersenes oppstilling. Den første tonen kalles "grunntonen", den neste "tersen" og den tredje og siste "kvinten". De ulike mulighetene for sammensetning av disse er beskrevet i tabellen.
Plass i skalaen
Akkorder beskrives og skilles også ut ifra hvilket trinn i skalaen de er bygget på. Treklangen C-dur er bygget på den første tonen i en C-dur-skala, og kan derfor sees notert som 1 eller I i en komposisjon med toneart C-dur.