cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Rod Stewart
1970-tallet
Sent i 1974 gav Stewart ut albumet Smiler, som selv om det nådde førsteplass på hitlistene i Storbritannia, regnes som hans svakeste album på 1970-tallet. Med oppfølgeren gikk det imidlertid meget bedre. Atlantic Crossing, som kom ut året etter, ble en stor suksess, og inneholdt også balladen «Sailing», som fortsatt er en av Stewarts aller best kjente låter. Singelen nådde riktig nok ikke høyt opp på hitlistene i USA – der Stewart nå bodde – men den ble en enorm hit i Storbritannia. Den falt også i smak hos mange nordmenn, og holdt førsteplassen på VG-listen i hele 15 uker. Albumet solgte også svært godt i Norge, og holdt seg inne på VG-listen i hele 35 uker, med fire uker helt på toppen.
McDonnell Douglas
McDonnell Douglas var et stort internasjonalt selskap lokalisert i USA. Det var en av verdens største produsenter av både sivile og militære fly. Man kan ennå se populære McDonnell Douglas-fly i drift, blant annet flytypene MD-80, MD-90, DC-10 og MD-11.
Rod Stewart
1970-tallet
Også Stewarts neste album fikk en god mottakelse. A Night on the Town kom ut i 1976 og ble en stor kommersiell suksess. I USA ble det hans første album som solgte til platinaplate, mens det i Norge førte ham til førsteplass på VG-listen for andre og siste gang. Singelen «Tonight's the Night» ble en hit i flere land, og også «The First Cut is the Deepest» og «The Killing of Georgie» gjorde det forholdsvis godt på hitlistene.
McDonnell Douglas
Selskapet ble stiftet 28. april 1967 ved en fusjon av de to selskapene Douglas Aircraft Company og McDonnell Aircraft Corporation. I 1997 ble fabrikken overtatt av konkurrenten Boeing. Boeing avsluttet i 2006 produksjonen av McDonnell Douglas’ flymodeller og satser heller på sine egne flytyper.
Rod Stewart
1970-tallet
Med utgivelsen av Foot Loose and Fancy Free i 1977 og Blondes Have More Fun året etter, fortsatte Stewart den gode trenden. Begge ble svært godt mottatt. Fra førstnevnte album kom «You're in My Heart» høyt opp på hitlistene, mens også «Hot Legs» og «I Was Only Joking» fikk en forholdsvis god mottakelse. Ingen av disse overgikk imidlertid «Da Ya Think I'm Sexy?» fra Blondes Have More Fun, som ble en enorm kommersiell suksess og nådde førsteplassen på hitlistene i både Storbritannia og USA. Singelen solgte godt også i Norge, men Bee Gees store hit «Too Much Heaven» gjorde at den aldri nådde høyere enn andreplass på VG-listen.
Til tross for at Stewarts karriere i denne perioden var på sitt beste kommersielt, fikk han likevel en del kritikk på slutten av 1970-tallet. Kritikerne hevdet at hadde gått bort fra sin opprinnelige «sound» for å selge mer plater. «Da Ya Think I'm Sexy», som var sterkt inspirert av discomusikk, sto sentralt i debatten, da mange anså den som selve manifesteringen av Stewarts musikalske utvikling. Andre sammenliknet låten med The Rolling Stones' «Miss You» som ble utgitt samme år, og mente at det var naturlig å la seg påvirke av strømningene i musikken i perioden.
1980-tallet
1980-tallet ble en nedtur sammenliknet med tiåret før. Fra 1982 til 1988 hadde han bare tre singler som nådde topp 10 på hitlistene. Likevel hadde Stewart en del suksess også i denne perioden. Tonight I'm Yours solgte til platinaplate i USA, og både tittellåten og «Young Turks» ble store hits. «Baby Jane» ble i 1983 hans sjette og siste singel som kom på førsteplass på de britiske hitlistene, mens albumet Camouflage solgte til gullplate. Også coverversjonen av The Impressions-låten «People Get Ready» i 1985, der Stewart igjen samarbeidet med Jeff Beck, ble en suksess, sammen med balladen «Every Beat of My Heart» året etter.
I 1988 gav han ut albumet Out of Order, der både «Forever Young» og «Lost in You» kom høyt opp på de amerikanske hitlistene. I begynnelsen av 1989 la han ut på turné i Sør-Amerika, der han spilte for fulle hus over hele kontinentet. På El Monumental stadion i Buenos Aires hevdes det å ha vært mer enn 90 000 mennesker innenfor portene.
1990-tallet
1990-tallet begynte bra for Rod Stewart. I 1990 nådde han andreplass på de amerikanske hitlistene med en coverversjon av Tom Waits' «Downtown Train», før han så gikk helt til topps på listen tre år senere da han sammen med Sting og Bryan Adams spilte inn «All For Love» i forbindelse med filmen De tre musketerer. Året etter, i 1994, fikk han æren av å bli innlemmet i Rock and Roll Hall of Fame. Etter dette gikk det imidlertid nedover. Ingen av hans albumutgivelser på resten av 90-tallet ble spesielt godt mottatt. I 2001 kom imidlertid samlingen The Story So Far: The Very Best of, som ble en stor suksess. Albumet nådde topp 10 på de britiske hitlistene og toppet sågar listen i enkelte land, deriblant Frankrike og Belgia.
2000-tallet
Etter årtusenskiftet har Stewart konsentrert seg om å lage album med amerikanske sanger fra 1930- og 1940-årene, noe han har hatt stor suksess med. Det første ble utgitt sent i 2002, mens det fjerde og foreløpig siste kom i 2005. Alle albumene har fått en svært god publikumsmottakelse, spesielt i USA. Stardust... The Great American Songbook, Vol. III nådde sågar førsteplass på hitlistene som første Stewart-album siden Blondes Have More Fun i 1979, i tillegg til at han vant sin første Grammy-pris for albumet. Ingen av de fire albumene har hatt dårligere enn fjerdeplass som høyeste plassering.
Rod Stewart spilte i Nevlunghavn i Larvik den 22. juli 2007 som en del av sin europaturné. Konserten var en gave fra Arthur Buchardt til alle ansatte på Radiumhospitalet. Stor innsats fra lokale støttespillere og ikke minst nærmere 20 000 publikummere bidro til et bra overskudd som ble donert til Kreftforeningen.
I 2012 ble Stewart for andre gang valgt inn i Rock and Roll Hall of Fame, denne gang som medlem av The Faces. Fra øvrige utmerkelser kan det nevnes: Brit Award 1993 (Outstanding Contribution to Music), World Music Awards 2001 (Diamond Award), World Music Awards (Legend Award), UK Music Hall of Fame i 2006 og ASCAP Founders Award i 2011.
Time, utgitt i mai 2013, er første album siden Vagabond Heart fra 1991 der vokalisten selv har skrevet både tekster og musikk på de fleste sporene. Albumets første uke gav blant annet relativt respektable plasseringer på de offisielle listene i følgende land: Irland (nr. 3), Canada (nr. 4), Tyskland (nr. 4), USA (nr. 7), Sverige (nr. 7) og Østerrike (nr. 7).
I Storbritannia debuterte albumet som nummer én i uke 20/2013, og er Rod Stewarts niende album som topper den offisielle listen UK Albums Chart. For året 2013 ble Time det syvende mest solgte album totalt i Storbritannia, samt det mest selgende i kategorien «rock». Stewart er fortsatt aktiv som live-artist. I 2013 ble det 62 offisielle konserter. Publikumsrekorden er fra nyttårskonserten i 1994 på Copacabana Beach, der publikumstallet ble estimert til 3,5 millioner.
Privatliv
I mai 2000, ble Stewart diagnostisert med skjoldbruskkjertelkreft, og gjennomgikk kirurgi samme måned. Sammen med stor redsel for sin helse, var kirurgien en fare for stemmen hans, og han måtte lære seg å synge igjen på nytt. Siden da har han vært aktiv med å opprette fond for "The City of Hope Foundation" for å finne en kur for alle former av kreft, spesielt for typer som angriper barn. I september 2019 røpet Stewart at han i 2017 var blitt diagnostisert med prostatakreft, og at han var blitt erklært frisk etter behandling.
I september 2002 ble Stewarts sønn, Sean, dømt til 3 måneder i fengsel for angrep på en mann utenfor en restaurant i Los Angeles. Sean Stewart ble dømt til å betale erstatning compensation og for behandling slik at han har kontroll på sinnet sitt og dessuten behandling for sitt narkotika og alkoholmisbruk.
Stewart ble beregnet til å ha en formue på 215 millioner pund på Sunday Times Rich List i 2021, noe som gjorde han til den tolvte rikeste personen i britisk musikkindustri. Han bor sammen med sin kone i Durrington House i Essex, en eiendom som verdt 4.65 millioner pund.
Rod Stewart har åtte barn med fem forskjellige mødre: Sarah Streeter født 6. november 1963. Mor: Susannah Boffey. Sarah ble oppdratt av sine adoptivforeldre: Gerald and Evelyn Thubron'. Han har også ett barn med hver av disse mødrene: Jennie Rylance, Dee Harrington og Britt Ekland. Han har datteren Kimberly Alana Stewart født 21. august 1979 og sønnen Sean Roderick Stewart født 1. september 1980 fra sitt første ekteskap, med Alana Stewart (1979–1984). Han har datteren Ruby Stewart født 17. juni 1987 sammen med Kelly Emberg. Han har datteren Renee Cecili Stewart født 1. juni 1992 fra sitt andre ekteskap, med Rachel Hunter (1990–2006). Han har barna Alastair Wallace Stewart (født 27. november 2005) og Aiden Patrick Stewart (født 16. februar 2011) i sitt tredje ekteskap, med Penny Lancaster Stewart (2007– ).
Utmerkelser
Han har også fått en stjerne på Hollywood Walk of Fame.
Gud
Opplevelsene og oppfatningene av gudene er forskjellige i de ulike trosretningene og tolkes derfor også forskjellig. Noen anser guddommene som metafysiske naturkrefter, andre opplever dem som konkrete og personlige vesener. Gudene kan være av begge kjønn, onde eller gode, store og mektige eller små og ubetydelige, de kan være nære og aktive eller fjerne og passive. Tilhengerne av de store monoteistiske og patriarkalske verdensreligionene jødedommen, kristendommen og islam tror det bare finnes én gud og anser denne guddommen som evig og allmektig, som verdens skaper og forvalter av hele universet. Denne guden omtales oftest som Jahve, Gud Fader eller Allah, og stammer med høy sannsynlighet fra samme kilder i Midtøsten i oldtiden.
Gud har blitt oppfattet som ulegemlig (immateriell, stoffløs), et personlig vesen, kilden til alle moralske forpliktelser og den «største tenkelige eksistens». Disse egenskapene er alle støttet i ulik grad av tidlige jødiske, kristne og muslimske teologiske filosofer, blant annet av henholdsvis jødiske Maimonides, kristne Augustin av Hippo og muslimske Ghazali. Mange kjente filosofer og intellektuelle har i kontrast til disse utviklet argumenter mot eksistensen av Gud.
Gud som konsept
Det finnes både filosofiske og religiøse gudsbegreper som gjør at definisjoner av begrepet «gud» kan bli svært forskjellige. Gudsforestillingen kan være konkret, det vil si et menneske- eller dyrelignende vesen som er fysisk plassert i naturen, i verdensrommet, i tida og historien. En gud kan også være en abstraksjon, uttrykt for eksempel som «Det ene», «absolutt væren», «det nødvendige vesen», «årsakenes årsak».
Gud kan forstås som:
Gud kan ellers forstås som et personlig eller ikke-personlig vesen; som virkende i verden (teisme) eller som en gud på avstand (deisme). Man kan se gud som noe som er én (monoteisme), eller man kan regne med flere guder (polyteisme).
Kritikere mener at gud, særlig den jødiske, kristne og muslimske guddommen, ikke lar seg definere fordi denne «Gud» står over menneskets begrepsverden, er tankesprengende, uforståelig og ubeskrivelig. Gud overskrider og opphever alle bestemte forestillinger, og et forsøk på å definere en gud, er derfor det samme som å redusere guden. Siden det er umulig å si hva Gud er, må Gud derfor defineres negativt ut fra hva gud ikke er.
Konseptet Gud er mangfoldig. Teologer og filosofer har studert utallige oppfatninger av Gud siden sivilisasjonenes begynnelse. Abrahamittisk oppfatning av Gud omfatter den monolittiske definisjonen av Gud i jødedommen, oppfatningen av treenighet hos kristne og det islamske oppfatningen hos muslimer. Indiske religioner adskiller seg fra hverandre i deres syn på det guddommelige: Gud i hinduismen varier med de ulike regioner, sekter og kaster, og strekker seg fra monoteistisk til polyteistisk til ateistisk. Guddommen ble anerkjent av den historiske Buddha, særskilt Śakra og Brahmā. Med andre sansende vesener, inkludert gudene, kan imidlertid i beste fall spille kun en assisterende rolle hos den enkeltes personlige veg til frelse. Oppfatninger av Gud i de sistnevnte utviklingene av Mahayana-tradisjonen (den ene av tre hovedretninger i buddhismen) gir en mer framtredende plass til oppfatninger om det guddommelige.
Guds eksistens
Mange argumenter som har forsøkt å bevise eller motbevise eksistensen av Gud har blitt foreslått av filosofer, teologer og andre tenkere opp gjennom århundrene. I filosofisk terminologi karakteriseres slike argumenter for epistemologi (erkjennelseslære) av Guds ontologi (læren om hvordan virkeligheten ser ut).
Det er mange filosofiske emner som omhandler eksistensen av Gud. En del definisjoner av Gud er tidvis ikke spesifikk mens andre definisjoner er selvmotsigende. Argumenter for Guds eksistens omfatter typisk sett metafysiske, empiriske, induktive, og subjektive typer, mens andre igjen kan dreie seg om hva som oppfattes som hull i evolusjonslæren, og i verdens orden og kompleksitet. Argumenter mot eksistensen av Gud omfatter typisk sett empiriske, deduktive og induktive typer. Konklusjoner som kommer fram til «Gud eksisterer ikke» (sterk ateisme); «Gud kan ganske sikkert ikke eksistere» (de facto ateisme); «Ingen kan vite om Gud eksisterer» (agnostisisme); «Gud eksisterer, men det kan ikke bli bevist eller motbevist» (svak teisme); og «Gud eksisterer og det kan bli bevist» (sterk teisme). Det er tallrike varianter av disse posisjonene.
En del teologer, eksempelvis som den britiske forskeren og teologen Alister E. McGrath har argumentert for at eksistensen av Gud ikke kan bli avgjort for eller imot ved vitenskapelige metoder. Agnostikeren Stephen Jay Gould har argumentert at vitenskap og religion er ikke motsetninger og overlapper hverandre heller ikke (Ikke-overlappende magisteria).
Etymologi
Den tidligste skriftlige bruken av det germanske ord gud kommer fra den kristne Codex argenteus (latin: «Sølvboken», i Sverige kjent som Silverbibeln), et manuskript fra 500-tallet. Dette var den kristne Bibelen som ble oversatt av biskop Wulfila (eller Ulfilas) i det området som i dag er Bulgaria og til gotisk språk som ble snakket av vestgotere. Ordene guda og guþ ble benyttet for Gud i den gotiske bibelen. På gresk er Gud theos og på latin deus som begge er avledet fra et annet ord.
Det norske og nordiske ordet gud (norrønt goð, guð) tilsvarer det engelske God og tyske Gott, gotisk guþ, gudis, og er alle avledet fra rekonstruerte urgermanske * ǵhu-tó-m som ga *ǥuđán. Etymologien er usikker, og formen er i seg selv er flertydig, men kan ha sin opprinnelse i urindoeuropeiske formen *ǵhutóm, som er passiv perfektum partisipp av rotordet *ǵhu-, som kan ha betydningen «skjenke» (drikke) eller «offer», sammenlign med vedisk sanskrit hu-, «å ofre», og gresk khu-, kheu-, germansk geutan, angelsaksisk ''gēotan «å tømme». Med en liten meningsendring kan det gi betydningen «den som ofring ble gjort til». Sammenhengen mellom disse tolkningene er antagelig «å tømme en skjenk». En annen mulig tyding av *ǵhutóm er «påkalling», beslekta med sanskrit hūta.
Avhengig av hvilken mulighet som foretrekkes kan den førkristne meningen av det germanske ordet enten ha hatt betydningen (i tilfellet «skjenke») «drikke», eller det som drikkes helles i, «drikkebeger» som henvisning til idol eller kultobjekt. Eller, slik Calvert Watkins har foreslått, fra greske χυτη γαια, «tømme på jorden» i betydningen på en gravhaug. Wōdanaz eller Wōđinaz er det rekonstruerte urgermanske navnet i germansk hedendom, noe som ble Wodan eller Wotan i gammelhøytysk, og Odin (norrønt Óðinn) i norrøn mytologi.
For utredning om egennavnet til den jødisk-kristne Gud i Det gamle testamente, se Jahve.
Monoteisme
Monoteisme er troen på én eneste gud, og/eller at den ene, sanne guden blir tilbedt under ulike navn i ulike religioner. Det er likevel verdt å merke seg at monoteister i en religion kan se på den monoteistiske guden i en annen religion som en falsk gud. Eksempelvis mener enkelte kristne at guden Allah i islam er en falsk gud eller demon, selv enkelte teologer og språkvitere går god for at Allah kun er det arabiske ordet for Gud og ikke noe bokstavelig navn på en særskilt muslimsk gud. Jøder ser på den kristne Messias (det vil si Jesus Kristus) som en falsk gud ettersom Messias-begrepet kommer fra den hebraiske Bibelen og har særskilt betydning for jøder. De fleste kristne mener at Bibelens Gud er den eneste, en treenig Gud og at alle andre religioner tilber en falsk Gud. Det er også blitt hevdet at alle andre guder i andre religioner er i virkeligheten demoner i forkledning (se for eksempel Paulus' andre brev til korinterne, kapittel 11, vers 13-14) Østortodokse kristne og liberale kristne er mer åpne for at folk som har en annen tro faktisk tilber den samme guden som de selv. Flere retninger innen kristendommen anerkjenner også andre åndelige vesener som Satan, demoner, helgener og engler, som en kan velge å tilbe. Eksempel på monoteistiske religioner er jødedom, kristendom, islam og bahai. I Vesten mener man med «Gud» vanligvis den kristne eller jødiske guden. I islamske land eller sammenhenger mener man derimot Allah. Enkelte andre trosretninger, blant annet bahai, bygger på at det er snakk om «samme Gud».
Polyteisme
Polyteisme er troen på at det finnes flere guder, og delvis uavhengige guder som gjerne har ansvar for ulike særområder og blir dyrket ulike steder eller av ulike personer. Det finnes svært mange polyteistiske religioner, eksempelvis norrøn åsatru, gammel egyptisk gudelære og aztekisk gudelære. Hinduismen blir ofte kalt for polyteistisk ettersom det finnes flere guddommer, men mange hinduistiske lærere mener likevel at de alle er ulike uttrykk for den samme guden.
Panteisme og panenteisme
Panteisme innebærer at Gud er universet og universet er Gud. Panenteisme innebærer at Gud inneholder, men er ikke det samme som, universet. Forskjellen mellom disse kan synes underfundig, til dels unødvendig. Uttrykket panteisme kan også brukes om naturreligioner hvor man mener at Gud er alt, og alt er Gud. Det er tro på at Gud er en form universell energi som gjennomsyrer alt, eller en verdensbevissthet alle mennesker og alt liv tar del i. Kabbala, jødisk mystikk, fremmer et panteistisk/panenteistisk syn på Gud som har bred oppslutning innenfor hasidisk jødedom, særlig grunnleggeren Baal Shem Tov. Dette er også synet til den liberale katolske kirken, teosofien, kosmoteismen, hinduismen, noen deler av buddhismen og taoismen, samt bestemte andre trosretninger og enkeltindividers trosforestillinger.
Teisme og deisme
Teisme er troen om at gud eksisterer transcendent og immanent – både utenfor verden og i verden – Gud er uendelig og uforklarlig, og samtidig til stede i hele tiden i hverdagen. Katolsk teologi mener Gud er uendelig enkel og utenfor tid og rom. De fleste teister hevder at Gud er både allmektig (omnipotent), allvitende (omniscient) og allestedsnærværende (omnipresent), og at Gud er en god Gud. Men denne troen reiser spørsmål om Guds ansvar for verdens ondskap og lidelse i verden (se det ondes problem). Noen teister tilskriver Gud en selvbevisst eller målbevisst innskrenkning av egen makt, viten og godskap. Ordet teisme blir av enkelte benyttet om alle former for gudstro, enten det dreier seg om monoteisme eller polyteisme.
Deisme innebærer at Gud er utelukkende transcendent: Gud finnes, men blander seg ikke inn i verden (verdens årsak og opphav) mer enn han trengte for å skape verden. I dette synet er ikke Gud et menneskelikt vesen, og svarer ikke på bønner, eller lar det skje mirakel.
Dysteisme
Dysteisme er ei form for teisme hvor Gud blir oppfattet som ondsinnet. Dette er en konsekvens av det ondes problem. Dysteistiske overveiinger er vanlige innenfor flere teologier, men det er ingen kjent kirke som praktiserer dysteisme. Se likevel satanisme (djeveldyrkelse).
Henoteisme
Henoteisme er når én guddom får udelt oppmerksomhet, uten at andre guder benektes. Ordet er satt sammen av de greske ordene hen, «én» og theos, «gud».
Monolatri
Monolatri er dyrkelsen av én gud blant flere. Ordet er satt sammen av de greske ordene mono, «én» og latreia, «dyrkelse».
Ateisme og agnostisisme
Ateisme er en benevnelse for et synspunkt der man avviser at det finnes noen gud eller guddommer. Agnostisisme innebærer at man mener at det ikke er mulig å vite om noen gud(er) eksisterer eller ikke.
Norrønt gudesyn
Den norrøne åsatro var en typisk indoeuropeisk polyteistisk religion hvor gudene hadde makt og kunnskap, men var ikke allmektige og allvitende. Gudene levde omtrent som menneskene selv gjorde, de kjempet, elsket, ble lurt og søkte visdom.
Odin, som sammen med brødrene Ve og Vilje, skapte verden og de første menneskene, blir ofte framhevet som den viktigste norrøne guden. Det fantes også andre guder som Tyr Idunn og Balder, men norrøne myter og navntradisjoner antyder at Tor og søskenparet Frøy og Frøya var viktigere for folk flest. Odin synes å ha vært en okkult visdomsgud, Tor en værgud, Frøy og Frøya var fruktbarhetsguddommer som ble dyrket for god grøde, og Tyr var en krigsgud. Det synes som om de førkristne trosforestillingene var preget av ritualer, både dagligdagse som ofringer (bloting).
Jødiske, kristne og muslimske gudssyn
Jødedommen, kristendommen og islam ser på Gud som et vesen som skapte verden og hersker over universet. Gud blir ofte sett på som hellig (fri fra synd og ikke fordervelig), rettvis (rettferdig, rett, og sann i alle avgjørelser), selvstyrende (med urokkelig vilje), allmektig (omnipotent), allvitende (omniscient), altelskende (omnibenevolent), og allestedsnærværende (omnipresent).
Jøder, kristne og muslimer oppfatter ofte Gud som en personlig gud med en vilje og en personlighet. Men mange rasjonalistiske filosofer og teologer i disse religionene under middelalderen, blant dem Maimonides, mente at man ikke skulle se på Gud som personlig, og at slike personlige egenskaper hos Gud bare var ment som metaforer. Enkelte mener fremdeles at disse oppfatningene er riktige, men blant lekfolk og folk flest har dette liten oppmerksomhet.
I østlig kristendom som den ortodokse kirke er det en grunnleggende sannhet at Gud er personlig, og man snakker således om de tre personene i den hellige treenighet. Det blir også understreket at Gud har en vilje og at Gud og hans sønn har to viljer – guddommelig og menneskelig – selv om disse aldri er i konflikt.
Bibelske definisjoner av Gud
Den hebraiske Bibelen (Tanákh i jødedommen, Det gamle testamente i kristendommen) karakteriserer Gud ved følgende egenskaper: «Herren, Herren er en barmhjertig og nådig Gud, langmodig og rik på miskunn og sannhet! Han lar sin miskunn vare i tusen slektledd; han tilgir synd og skyld og brott. Men han lar ikke den skyldige slippe straff. Han lar straffen for fedrenes synder komme over barn og barnebarn i tredje og fjerde ledd.» (Andre Mosebok 34,6–7)
Den hebraiske Bibelen inneholder ingen systematisk teologi: Det blir ikke gjort noen forsøk på å gi en filosofisk eller streng og konsis definisjon av Gud, eller på hvordan Gud opptrer i verden. Bøkene forklarer aldri Guds vesen uttrykkelig, og dette kan man eksempelvis se i Andre mosebok med Guds påstand «Du kan ikke få se mitt ansikt, for det menneske som ser meg, kan ikke leve.» (Andre Mosebok 33,20) Ingen steder i den hebraiske Bibelen blir ordene allmektig, allvitende eller allkjærlig benyttet for å definere Gud på systematisk vis.
Selv om skriften ikke gir systematiske redegjørelse for Gud, blir det gitt et poetisk bilde av Gud og hans samvær med menneskene. Ifølge bibelhistorikeren Yehezkal Kaufmann var den viktigste nyvinningen ved bibelsk teologi å framstille en Gud som bryr seg om menneskene, og som bryr seg om hvorvidt menneskene bryr seg om ham. Folk flest mener at Bibelens inneholder menneskenes syn på Gud, men den jødiske teologen Abraham Joshua Heschel omtaler den bibelske guden som «antropopatisk», som betyr at Bibelen er Gud sitt syn på menneskene og ikke omvendt.
På lignende vis inneholder Det nye testamente heller ingen systematisk teologi: Det blir ikke gjort noe forsøk på å gi en filosofisk eller streng og konsis definisjon av Gud, eller på hvordan Gud opptrer i verden. Det nye testamente gir likevel en indirekte teologi ved å hevde at Gud ble menneske og var Gud fullt ut i personen Jesus Kristus, og at han senere sendte den hellige ånd. I dette synet blir Gud oppfattet som noe som man se og ta på, og som kan snakke og oppføre seg som et menneske, og samtidig som han forblir utenomjordisk og usynlig. Dette synet var et radikalt brudd med gudesynet i den hebraiske Bibelen. Utsagnene om Guds vesen i Det nye testamente ble etter hvert utviklet til læren om den hellige treenighet.
Kabbalistisk definisjon av Gud
Kabbala (jødisk mystikk) innebærer at Gud ikke er hverken ånd eller legeme. Isteden er Gud skaperen av begge deler, men er selv ingen av disse. Men hvis Gud er så ulikt skaperverket, hvordan kan det så finnes sammenheng mellom Skaperen og det skapte? Dette spørsmålet leder kabbalistene til å se for seg to sider ved Gud; (a) Gud selv som det ikke er mulig å kjenne, og (b) den åpenbare siden av Gud som skapte og som opprettholder universet og samhandler med menneskene på en personlig måte. Kabbalistene mener at disse to sidene er ikke motstridende, men utfyllende.
Negativ teologi
Mange tidlige kristne helgener, teologer og filosofer fra middelalderen har argumentert for en såkalte apopatisk teologi, en tilnærming til kunnskap om Gud gjennom negative attributter og egenskaper. Man skulle for eksempel ikke si at Gud er tilstede, for alt man trygt kunne si var at Gud ikke var fraværende. Man skulle heller ikke si at Gud er vis, men man kunne trygt si at Gud ikke er uvitende. Man skulle ikke si at Gud er Én, men man kunne trygt si at det er ikke flere sider ved Guds vesen. Slike utsagn kan kalles for negativ teologi.
Den Ene og Den hellige treenighet
Jøder, muslimer og en liten gruppe kristne er unitære monoteister. Det store flertallet av kristne har vært og er framdeles trinitære monoteister.
Hinduistiske definisjoner av Gud
Debatten om brahmans grunnholdning er mindre viktig i folkelig hinduisme. Hinduer flest tilber de gudene som det er vanlig å dyrke i de ulike gruppene som de tilhører uten å tenke på sammenhengen mellom disse gudene og brahman. Slike guder kan være tilknyttet et sted, et yrke, en kaste, en slekt, og videre. Blant annet dyrker man Ganesja i forbindelse med visdom, Sarasvati i forbindelse med utdannelse, Visjvakarman om man jobber med metaller og er smed, og Aravan om man er transperson. Disse gudene er ikke nødvendigvis av hankjønn. Devi, modergudinnen, som er kjent under mange former og navn, er dyrket som den største kraften i verden.
Spesialguder
I religioner med mange guder har de ulike gudene ofte ansvar for spesielle oppgaver som været, som var en av oppgavene til guden Tor i norrøn mytologi; noen ble dyrket for kjærligheten, som med den greske guden Eros. Andre guder hadde ansvar for flere disipliner, som den egyptiske guden Tot, som hadde ansvaret for skrivekunsten, matematikk, biologi og videre.
Andre åndelige vesener
De fleste trosretninger gir også rom for at det eksisterer andre og mindre mektige åndelige vesener, og kaller slike for blant annet engler, helgener, djinner, demoner og devaer.
Filosofiske drøftelser av gudsbegrepet
Teologi er studiet av religiøs tro. Teologer søker å forklare og systematisere troen, og enkelte uttrykker sin egen erfaring med det guddommelige. Teologer stiller spørsmål som ''Hva er Guds natur? Hva betyr det at Gud er Den Ene? Hva innebærer det at menneskene tror på Gud som toenhet eller treenhet, og hva betyr disse begrepene? Er Gud innenfor verden eller en del av verden, eller en blanding? Hva er forholdet mellom Gud og universet, og mellom Gud og menneskene?''
Aristoteles
I sin bok Metafysikken drøfter den greske antikke filosofen Aristoteles meningen med «vesenet i skapelsen». Aristoteles mener at «vesen» først og fremst viser til De Urørte Kreftene og tilskriver en slik til hver av bevegelsene på himmelen. Hver Urørt Kraft grubler stadig over sin egen grubling. Det som derimot passer i meningen «skapning» ved å ha kraft til bevegelse i selv, beveger seg sin kunnskap til sin egen Kraft ved at det selv etterligner denne Kraften.
Friedrich Nietzsche
I det viktigste verket hans, Antikrist (1888), angrep Nietzsche tysk skriftlærd kristendom for det han kalte omdefineringen (transvalueringen) deres av sunne, instinktive verdier. Med dette overgikk Nietzsche de agnostiske og ateistiske tenkerne og filosofene fra opplysningstiden som mente at kristendommen kunne være alt fra en falsk religion til at han av apostelen Paulus i Romerriket bevisst fremmet en iboende dårlig og undergravende religion som en fordekt hevn etter de romerske ødeleggelsene av Det andre tempelet i Jerusalem den 4. august 70 e.Kr. Men i Antikrist tilkjennega Nietzsche en påfallende høy oppfatning av Jesus Kristus og hevdet at dagens skriftlærde unnlot å legge merke til mannen Jesus, bare til sin egen utlegning av Kristus. Ifølge den amerikanske skribenten H.L. Mencken mente Nietzsche at religionen til de gamle grekerne i antikken gikk kristendommen en høy gang ettersom den framstilte sterke, heltmodige og kloke mennesker som forbilde og drev ikke med å svartmale sunne, naturlige ønskemål som eksempelvis skaperevne og diktning.
Prosessteologi og åpen teisme
Prosessteologi er en tankeretning påvirket av den metafysiske prosessfilosofien til Alfred North Whitehead fra begynnelsen av 1900-tallet. Åpen teisme, en teologisk bevegelse som begynte på 1990-tallet, ligner på, men er ikke identisk med prosessteologi.
I begge syn er Gud ikke allmektig i den klassiske betydningen av et tvingende vesen. Virkeligheten er ikke sammensatt av stoff som varer evig, men av hendelser som på rad og rekke gir erfaring. Universet kjennetegnes av prosesser og endringer som den frie vilje utfører. Selvråderett kjennetegner alt i universet, ikke bare mennesket. Gud og skapninger blir skapt og skaper sammen. Gud kan ikke tvinge noe til å skje, men påvirker bare utførelsen av denne universale frie vilje ved å by på muligheter.
Og mennesket skapte Gud i sitt bilde
I samme gate som prosessteologi og åpen teisme ligger troen på eller ønsket om at mennesket vil skape en Gud, eksempelvis ut fra arbeidet med kunstig intelligens. Science fiction-forfatteren Arthur C. Clarke sa i et intervju at det kan hende at vår rolle på denne planeten er ikke å tilbe Gud, men å skape ham.
En annen variant av denne hypotesen er at mennesker eller et utvalg med mennesker vil ut fra seg selv skape eller utvikle seg til en ettermenneskelig Gud. For noen eksempler på dette, se kosmoteisme, transhumanisme, prometeisme og teknologisk singularitet.
Utenomjordiske vesen
Noen ganske nye trosforestillinger og bøker har framstil Gud som utenomjordisk liv. Mange av disse mener eller spekulerer på at intelligente vesener fra en annen verden har besøkt Jorden i tusenvis av år allerede og påvirket utviklingen av våre religioner. En del av disse har hevdet at profeter eller messiaser har blitt sendt til Jorden utenfra for å lære menneskene moral og oppmuntre vår sivilisasjon til vekst og utvikling.
Uskedal
Uskedal (også Uskedalen) er et tettsted i Kvinnherad kommune i Vestland. Tettstedet har innbyggere per 1. januar, og ligger på sørøstsiden av Hardangerfjorden, sørvest på Folgefonnhalvøya, mellom Rosendal og Husnes. Fylkesvei 48 går gjennom tettstedet.
Gud
Eksisterer Gud?
Det har vært diskutert siden antikken om det finnes guder.
Uskedal
Samfunn
Bautastenen inntil Uskedalens permanente julegran er en minnesten for stridende soldater i krigen 1807–1814, reist i 1914. Den er en av de største av sitt slag i landet. Ved stevneplassen overfor broen er det en minnesten, reist i 1995, for alle som var aktive i krigshendelsene og motstandsarbeidet under andre verdenskrig. Her er det og en minnetavle over Wilhem Bjelland, som ga grunnen til stemneplassen vederlagsfritt og som ellers er kjent for diktene sine, mellom annet en av «Uskedalssongene».
Gud
Grunner mot at det finnes en Gud
Alternativt er det ei rekke argument mot Guds eksistens:
Uskedal
Næringsliv
Bygda har to bedrifter Eidsvik Skipsbyggeri og Brødrene Hjønnevåg. Eidsvik Skipsbyggeri har bygd havgående fartøy siden 1929. I perioden fra 1929 og frem til 1956 produserte verftet små og mellomstore båter i tre, i tillegg til å utføre reparasjoner. Fra 1956 begynte verftet å bygge og utruste stålbåter. Bedriften hadde i 2008 en omsetning på 3,2 millioner, men ble i 2013 erklært konkurs.
Gud
Grunner mot at det finnes en Gud
Fideismen hevder at alle forsøk på å bevise om Gud finnes eller ikke, er feilslåtte ettersom man tror på Gud nettopp er avhengig av tro og ikke på rasjonelle argument eller bevis. I dette synet er Guds eksistens et åndelig spørsmål i motsetning til et intellektuelt spørsmål. Fideistere viser gjerne til Bibelsitat som støtte for deres syn, eksempelvis Brevet til hebreerne 11:6.
Uskedal
Næringsliv
Brødrene Hjønnevåg AS er en bedrift startet av Henrik H.B. Hjønnevåg som siden 1948 har produsert og solgt sjømat til dagligvarebutikker, grossister og storhushold på vestlandet. Brødr. Hjønnevåg holder i dag til på lokaler på 1200 kvm. i Uskedalen. Bedriften har i dag 12 ansatte og hadde i 2008 en omsetning på 28,2 millioner.
Gud
Store bokstaver
Utviklingen av dansk og norsk rettskriving ble dominert av kristelige tekster. «Gud» med stor forbokstav ble først brukt om det jødisk-kristne gudsbegrepet, men innebærer nå alle monoteistiske gudsbegrep, også oversettelsen av arabisk Allah.
Uskedal
Kirken
Uskedal kirke ligger på Myklebust,- på øyra der Uskedalselven renner ut i Storsund. En gravplass ble lagt her i 1896 og vigslet året etter i 1897. Kravet om kirke kom opp på samme tid, men Kirkedepartementet ga først løyve i 1913 til å oppføre kapell. Byggmesteren satt på jobben var Engel Sundfjord fra Strandvik i Fusa. Kirken ble vigslet 16. desember 1914. Slik stod kirken i sin opphavlige form frem til restaureringen i 1965. Da startet et større ombyggingsarbeid etter tegninger utarbeidet av arkitekt Ole Halvorsen, Bergen. Med ombyggingen ble den halvkuleformede kuppelen erstattet med en spiss hjelm. Uskedalen kirke hadde vært en av få kirker i Norge med halvkuleformet kuppel.
Gud
Store bokstaver
I tidlig moderne oversettelser av Bibelen ble tetragrammaton, JHVH, («de fire bokstavene») skrevet med store bokstaver som IEHOUAH eller JEHOVAH. En eldre skrifttradisjon var å omsette JHVH til «Herren», Elohim til «Gud», Adonay JHVH og Adonai Elohim til «Herren Gud», og kurios ho theos til «Herren Gud» (i Det nye testamentet).
Bruken av stor forbokstav som i egennavn er opprettholdt for å skille begrepet av en enkelt Gud fra hedenske guddommer eller, i kristendommen, falske gudebilder hvor liten forbokstav blir benyttet fremdeles og tilsvarer bruken av latinske deus.
Uskedal
Uskedalen Oppvekstsenter
Uskedalen Oppvekstsenter ligger i sentrum, i kombinasjon med Aktivitetshuset.
Gud
Store bokstaver
Også pronomen som henviser til Gud blir ofte skrevet med store forbokstaver, tradisjonelt i tredjeperson hankjønn, så som «Han» og «Hans». I nyere tid bruker enkelte også hunkjønn om Gud – «Hun» og «Hennes» – og andreperson om den personlige, nære Gud: «Du» og «Din».
Ekstremsportveko
Ekstremsportveko er en årlig festival som arrangeres på Voss i Hordaland. Festivalen er verdens største ekstremsportfestival. Under festivalen konkurreres det i ulike grener innenfor ekstremsport, og i tillegg holdes det flere konserter. Ekstremsportveko arrangeres siste uken i juni eller i uke 26 hvert år. I 2017 ble Ekstremsportveko arrangert for 20 gang. Daglig leder for Ekstremsportveko er Kjetil Kriken.
Gud
Navn på Gud
Navnet Gud, God og Gott er de skandinaviske, engelske og tyske egennavnene for guddommen i monoteistiske religioner. Det finnes forskjellige navn på Gud i ulike religiøse tradisjoner:
Uskedal
Turisme
Solheim Turiststasjon er et privatdrevet Bed&Breakfast sentrert midt i Uskedalen langs fylkesvei 48. Pensjonatet disponerer ni enkelt- og dobbeltsoverom. Solheim er populært brukt som selskapslokaler, kurs og konferanserom. Pensjonatdriften ble startet i 1956 av Fridtjof og Aslaug Sunde, og lenge sto eneste bensinpumpe og bil i Uskedalen der. Fridtjof Sunde var i tillegg postombærer og drosjeeier. Pensjonatet er i dag drevet av andre generasjon og har beholdt den gamle pensjonat-stilen.
Ekstremsportveko
I 2012 omkom en fallskjermhopper i Simadalen i forbindelse med veko.
Kirzjatsj
Kirzjatsj (russisk: Киржа́ч) er en by i Vladimir oblast i Russland. Den ligger rundt 100 km vest for Vladimir.
Byen oppsto på 1300-tallet som en sloboda tildelt Forkynnelsesklosteret. Klosteret var grunnlagt av Sankt Sergej av Radonezj, som bodde i området mellom 1354 og 1358. Gjennom storparten av dets historie var klosteret sterkt avhengig av det mye større Troitse-Sergijeva Lavra-klosteret, som ligger rundt 50 km mot vest.
Uskedal
Turisme
Vertshuset er en restaurant som ligger i båthavnen i Uskedalen. Bygget ble reist i 1959 som slakterhus, men kom ut av drift i løpet av 1960-tallet på grunn av sentraliseringsbølgen. Siden 2015 har lokalet vært drevet under navnet Smakifrå Oska, etter elva i Uskedalen. Det er opent eit par ganger i månaden, og ved andre høgtider.
Kirzjatsj
Den lille klosterkatedralen, oppført under Ivan den store, tilhører den tidlig moskovittiske typen av katedralkirker. Den anses vanligvis som det siste og vakreste eksemplaret av denne konservative typen (bilde). Et åpent galleri forbinder katedral med den nærliggende Frelserkirken, bygget i form av et firkantet tårn og toppet med et teltlignende klokketårn. Denne kirken ble bestilt av Miloslavskij-bojarene i 1656, og inneholder familiens gravkammer. Refektoriet fra 1500-tallet, med St. Sergej-kirken, ble revet i sovjettiden.
Uskedal
Turisme
Dønhaugkjeldaren er en gård som tilbyr overnatting, selskapslokaler og har egen pub. Gården ligger på «toppen» av Uskedal og er eid av Magne Huglen. Det blir årlig arrangert flere låvedanser her med band som Vassendgutane og EDO.
Festidalen er en lokal- og nasjonalkjent musikkfestival som har tatt sted i dalen i Uskedalen hver sommer siden 2003. Festivalen begynte i 2003 som en venners-vennefest med ca.300 personer tilstedes. I 2009 gikk festivalen over to dager og hadde 3000 besøkende med artister som Kobayashi, The Disciplines, Major Parkinson, Kaizers Orchestra og Åge Aleksandersen og Sambandet på scenen. Tidligere har band som Turboneger vært innom Festidalen. Etter en lengre pause gjennoppstod musikkfestivalen i 2012 med John Olav Nilsen & Gjengen, Seigmen, Matti Røssland, Mikhael Paskalev og BigBang som headlinere.
Tidlig historie
Bygden er beskrevet alt i 1366 som «Oskudal» og i 1403 som «Oskudalr». Navnet kommer sannsynligvis fra elvenavnet «Oska» som betyr «ønskeelva» – det vil beskrive ønsket om en god fiskeelv.
Kirzjatsj
Demografi
Befolkningsutvikling: ! År || Folketall || Kilde
Uskedal
1800-tallet og tidlig 1900-tall
Kapteinsgården er en fredet offisersbolig fra 1700-tallet. Huset ble bygd av Johan Koren Dahl i 1775, og den gangen gikk sjøen like opp til hagen ved huset. Han var sønnen til forvalteren av baroniet i Rosendal fram til 1746, krigskommissær Mathias Dahl. Huset fikk senere navn etter kaptein Christian Lerche Dahl som blant annet var ordfører en stund i Kvinnherad på første del av 1800-tallet.
Kapteinsgården ble fredet i 1923, og innvendig ser huset fremdeles ut likt ut som på 17- og 1800-tallet. Men kampene i Uskedalen ved krigsutbruddet i 1940 ble huset skutt på og sterkt skadd. Gården var gjestgiveri i over 50 år, men er nå i privat eie.
Rødtunet er et bygdetun bygd opp på gården Rød som først ble kjøpt fri fra Baroniet Rosendal i 1933, og ble drevet fram til slutten av 1960-tallet. Det var Kvinnherad heller få selveide gårder fram til begynnelsen av dette århundret. Etter folketallet var det ikke noe prestegjeld i Sunnhordland og Hardanger fogderi som hadde færre selveide bønder enn Kvinnherad på begynnelsen av 1800-tallet. Tallet på husmenn var òg høyere enn noen annen plass i området, mens tallet på leieboere var etter folketallet det tredje høyeste. På Rødtunet er det utstilt både Rødsamlingen og Dønhaugsamlingen, slik at det i dag finnes over fire hundre gjenstander her som viser både leieboeren og den selveide bonden sin hverdag fra 1800-tallet og frem til krigens dager. Den eldste delen av gårdshuset på Rød er en røykstue fra slutten av 1700-tallet.
Haugland gamle skule midtveis oppe i dalen er skolemuseum for Kvinnherad. Skolen var reist i 1893 og var fast skole for Haugland og Musland til ca. 1966.
Andre verdenskrig
Etter krigsutbruddet ble de fleste vernepliktige fra Kvinnherad sendt til Voss som et ledd i mobiliseringen og natt til 10. april ble de overført til kampene i Valdres. Men på grunn av stedets strategiske plassering, ble det trefninger i Uskedalen òg. Grunnen var at fem norske vakt- og torpedobåter samlet seg i ly av øyen Skorpo i et forsøk på å holde den tyske invasjonsstyrken ute av Hardangerfjorden lengst mulig. Kanonene fra båtene ble plassert på lastebilsplan, og skytterlagsfolk fra kommunen ble samlet i Uskedalen for å møte det tyske angrepet som måtte komme.
Etter trefninger ute i fjorden der en av de norske båtene ble senket ved Ånhuglo, kom det fem tyske båter fra Bergen for å slå ned motstanden. Soldater ble landsatt på hver side av Uskedalen, i Herøysund og Dimmelsvik, samtidig som at både de norske båtene og landstillingene ble skutt på av marinefartøy. Etter en kort trefning måtte skytterlagsmannskapet trekke seg tilbake i lag med norske marinegaster som hadde reddet seg i land. Ingen norske ble truffet, mens tyskerne hadde en drept og flere sårede. Nordmennene drog opp på Hauglandsfjellet der de skilte lag; kvinnheringene reiste hjem til sitt, mens marinegastene tok veien over til Matre.
De norske fartøyene måtte gi seg for overmakten. De båtene som ikke hadde blitt senket, ble tatt i varetekt og ført til Bergen. Noe av det norske mannskapet som reddet seg i land, gjemte seg på Kapteinsgarden. I kjelleren her lå det også folk fra det britiske konsulatet gjemt under kampene.
Kampene i Uskedalen 18. april satte ikke andre merker igjen etter seg enn det istykkerskutte koret på kirka fra 1914, og kulehullene i Kapteinsgården. Ser en bort fra handlingene på Sunde, tyske marinefartøy som av og til la til kai i Herøysundet, og et sandtak i Rosendal som tyskerne drev ved hjelp av straffanger, var det heller sjeldent å se tyske soldater i Kvinnherad etter trefningene i Uskedalen.
Revolverkanonen på Myklebust kai er et minne fra krigshandlingene i Uskedal i 1940, da kanonen var i bruk. Den er den eneste gjenværende av sin type i Norge.
Geografi
Utenfor, i Hardangerfjorden, ligger øya Skorpo (234 moh., med merket rute til toppen). Her finner man jettegryter, hegrekolonier – og «Skorpetrollet».
Gjennom den én mil lange dalen renner Uskedalselven, som er nesten ren sjøørretelv, men som også har en viss oppgang av laks. Enkelte sesonger er det fisket opptil 1,000 sjøørret med en samlet vekt på 850 kg.
Fjellene i Uskedalen er synlige fra alle kanter av Hordaland. Høyest er Ulvanåso (1247 moh.), som er Hordalands svar på Trollveggen, med 20 ulike klatreruter av varierende vanskelighetsgrad i fast og rent fjell. Det er merket fjellruter til Ulvanåso, Englafjell og Mannsvatnet/Solfjell.
1709 Ukraina
1709 Ukraina er en hovedbelteasteroide. Den ble oppdaget 16. august 1925 av Grigory Abramovich Shajn ved Krim-observatoriet i Simeiz på Krimhalvøya.
Næra
Næra er en langstrakt innsjø i Ringsaker kommune i Innlandet. Den strekker seg ca. 9 km i nordvestlig retning fra Næroset til Teinvika. Bredden varierer fra noen hundre meter til over 2 km, omtrent ved midten, ved Kongssund er den på sitt smaleste, bare 157 m. Innsjøen har lave, langgrunne og for det meste skogbevokste bredder, enkelte myrområder og dyrkede steder. Særlig i den vestlige delen er det en del skogkledde holmer. I sjøen finnes gjedde, abbor, hork (steinpurke) og ørekyt.
De viktigste elvene er Mysuholta (Lona) som munner ut i nordvest og Bøvra i sydvest. Innsjøen har utløp i østenden ved Næroset, hvor Moelva renner til Mjøsa ved Moelv.
Sjøen er magasin for Moelv kraftverk, og reguleringshøyden er drøyt to meter.
Internasjonalt farvann
Internasjonalt farvann (latin: mare liberum, «fritt hav») kalles havområdet som ikke inngår i noen stats territorialfarvann og er områder utenfor noen stats jurisdiksjon. Der gjelder derfor ingen nasjonale lover, hvilket har blitt utnyttet for blant annet sendinger fra piratradio, kasinovirksomhet, smugling av ulovlige varer som narkotika og ansvarsavskrivelse for oljeutslipp. De senere år har man dog gjennom internasjonale avtaler og konvensjoner regulert også hva man kan gjøre og ikke gjøre i internasjonalt farvann.
Kyststatene kan erklære en økonomisk sone ut til 200 nautiske mil fra grunnlinjen. I den økonomiske sonen har kystsonen enerett til naturressursene i sjøen, på og under havbunnen, for eksempel fisk og olje. Kyststaten har ikke full suverenitet eller jurisdiksjon i den økonomiske sonen, og i andre sammenhenger enn utnyttelse av naturressurser er den internasjonalt farvann.
Skip som seiler i internasjonalt farvann er generelt under jurisdiksjon til det flagg det eventuelt seiler under. Hvis et skip imidlertid er involvert i en kriminell aktivitet, som piratvirksomhet, kan enhver nasjon utøve jurisdiksjon under doktrinen om universell jurisdiksjon.
Uran
Historie
Første kjente bruk av uranoksid var i år 79 e.kr. i gulfarget glass funnet i Pompeii nær Napoli, Italia.
Det var den tyske kjemikeren Martin Heinrich Klaproth som i 1789 identifiserte et ukjent grunnstoff i mineralet bekblende. Han døpte det «uranit» etter planeten Uranus som var blitt oppdaget åtte år tidligere av William Herschel.
Metallisk uran ble isolert første gang i 1841 av den franske kjemikeren Eugene-Melchior Peligot.
Urans radioaktivitet (og radioaktivitet generelt) ble oppdaget av den franske kjemikeren Henri Becquerel i 1896 da han undersøkte uransalt.
Egenskaper
Uran er et tungt, sølvglinsende, mykt, smibart, radioaktivt metall som tilhører actinoidene. Det er et reaktivt metall som reagerer med hydrogen, karbon, silisium, nitrogen, oksygen, svovel, vann og halogenene. Ved romtemperatur korroderer massivt uran i luft og danner svarte og gule oksider. Metallisk uran løses raskt opp av salpetersyre og konsentrert saltsyre. I varm svovelsyre og konsentrert fosforsyre løses det langsomt opp. Uran i pulverform kan selvantenne. Det er et giftig stoff som i likhet med andre tungmetaller akkumuleres i beinbygningen.
Uran forekommer i 3 allotropiske former. Under 688 °C er det α-Uran med ortorombisk krystallstruktur. Mellom 688 °C og 776 °C går det over til β-uran med tetragonal krystallstruktur. Fra 766 °C og opp til smeltepunktet på 1 132 °C er det γ-uran med kubisk romsentrert krystallstruktur.
Uran har forholdsvis lav elektrisk ledningsevne, men blir superledende ved temperaturer under 0,68 K
Isotoper
CAS-nummer: 7440-61-1
Forekomst
Uran forekommer ikke i ren form naturlig men finnes i mange mineraler som bekblende, samarskitt og monazitt. Andelen i jordskorpen er omkring 4 mg/kg (0,0004 %), noe som betyr at det er et forholdsvis vanlig grunnstoff. Uran oppstår naturlig i en supernova sammen med alle andre grunnstoff med relativ atommasse høyere enn jern.
I 2006 ble det produsert 39 444 tonn uran på verdensbasis, i 2013 var dette økt til 59,370 tonn. De største produsentlandene var Kasakhstan (22 451 tonn), Canada (9 331 tonn) og Australia (6,350 tonn). Andre viktige produsentland er Niger, Russland, Namibia, Usbekistan og USA.