cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Den fransk-amerikanske krig
Den fransk-amerikanske krig, også kjent som Piratkrigene, Den uerklærte krigen mot Frankrike og kvasikrigen, var en uerklært krig mellom USA og Frankrike fra 1798 til 1800. Krigen ble utkjempet ved USAs østkyst, Det karibiske hav og ved Tarifa. Fra USAs synspunkt var krigen en kamp om å få slutt på at franske privateer herjet i amerikanske farvann. USA hadde 18 fregatter og 9 mindre skip med en besetning på 5,700 sjømenn totalt, samt 365 privateere. USA lykkes i å få slutt på franske privateer utenfor USAs kyst, men måtte til gjengjeld gi avkall på territorielle krav mot Frankrike og gjenoppta sin tidligere nøytralitet.
Veganisme
Veganisme er en diett ofte begrunnet med etikk eller helse og noen ganger et etisk ståsted. Veganere har et plantebasert kosthold og unngår mat av animalsk opprinnelse så langt det praktisk lar seg gjøre. Det vil si at kostholdet ekskluderer kjøtt, fisk, skalldyr, egg, meieriprodukter og honning, og andre ingredienser som stammer fra dyr. De med et vegansk etisk ståsted unngår også å være førstegangskjøper av dyreprodukter som lær, pels, ull, natursilke, fjær og lignende.
Vegansk etikk støtter ikke dyreforsøk og unngår produkter som er fremstilt ved bruk av forsøk på dyr, som kosmetikk, hudpleie- og husholdningsartikler. Og heller ikke underholdningstjenester som baserer seg på utnytting av dyr, som sirkus, akvarier og kommersielle dyrehager. I tillegg innebærer dette livssynet også å være imot pelsdyrindustrien og alle former for jakt, fiske, avl, oppdrett og fangst.
Ulikt vegetarianisme som kun ekskluderer kjøtt fra kostholdet, er veganeres fremste formål å forhindre at dyr blir påført lidelse, utnyttelse og/eller drap. PETA sin gren av veganisme er imot all drap, utnyttelse og benyttelse av dyr, og mener den bør avskaffes og erstattes med de de anser som mer etiske alternativer.
Definisjon
Ordet veganer (vegan på engelsk) ble opprinnelig avledet fra «vegetarianer» i 1944 da Elsie Shrigley og Donald Watson stiftet Vegan Society fordi de var frustrerte over at definisjonen av «vegetarianisme» etter hvert kom til å inkludere spising av meieriprodukter. De kombinerte de tre første og de to siste bokstavene i «vegetarian» og fikk dermed «vegan», som dermed skulle være «begynnelsen og slutten på ordet vegetarianer».
Vegan Society definerer veganisme på følgende måte:
Andre organisasjoner for veganere bruker lignende definisjoner.
Etiske hensyn
Noen organisasjoner for veganere mener at dyr har rettigheter, og at det derfor ikke er etisk å bruke dyr på måter som krenker disse rettighetene. Praksiser som anses som grusomme mot dyr inkluderer fabrikkfjøs,  dyreforsøk,  og fremvising av dyr for underholdning i sirkus, på rodeoer, og i dyrehager.
Den britiske filosofen og juristen Jeremy Bentham (1748–1832) sammenlignet i sin moralfilosofi dyrene med de menneskelige slavene og påpekte at det essensielle ikke var / er hverken hudfarge eller taleevne, men evnen til å lide (suffer). Ordet lidelse dekker både fysisk og følelsesmessig smerte.
"''Under the Gentoo and Mahometan religions, the interests of the rest of the animal creation seem to have met with some attention. Why have they not universally, with as much as those of human creatures, allowance made for the difference in point of sensibility? Because the laws that are have been the work of mutual fear; a sentiment which the less rational animals have not had the same means as man has of turning to account. Why ought they not? No reason can be given. If the being eaten were all, there is very good reason why we should be suffered to eat such of them as we like to eat: we are the better for it, and they are never the worse. They have none of those long-protracted anticipations of future misery which we have. The death they suffer in our hands commonly is, and always may be, a speedier, and by that means a less painful one, than that which would await them in the inevitable course of nature. If the being killed were all, there is very good reason why we should be suffered to kill such as molest us: we should be the worse for their living, and they are never the worse for being dead. But is there any reason why we should be suffered to torment them? Not any that I can see. Are there any why we should not be suffered to torment them? Yes, several. See B. I. tit. [Cruelty to animals]. The day has been, I grieve to say in many places it is not yet past, in which the greater part of the species, under the denomination of slaves, have been treated by the law exactly upon the same footing as, in England for example, the inferior races of animals are still. The day may come, when the rest of the animal creation may acquire those rights which never could have been withholden from them but by the hand of tyranny. The French have already discovered that the blackness of the skin is no reason why a human being should be abandoned without redress to the caprice of a tormentor.* It may come one day to be recognized, that the number of the legs, the villosity of the skin, or the termination of the os sacrum, are reasons equally insufficient for abandoning a sensitive being to the same fate. What else is it that should trace the insuperable line? Is it the faculty of reason, or, perhaps, the faculty of discourse? But a full-grown horse or dog is beyond comparison a more rational, as well as a more conversable animal, than an infant of a day, or a week, or even a month, old. But suppose the case were otherwise, what would it avail? the question is not, Can they reason? nor, Can they talk? but, Can they suffer?'''"
Helse
Ifølge Helsenorge er godt sammensatt vegetarkost, inklusiv vegankost, ernæringsmessig fullverdig og kan den ha positive helseeffekter med tanke på forebygging og behandling av flere sykdommer. Vegetarkost er forbundet med lavere risiko for blant annet overvekt, hjerte- og karsykdommer, diabetes og kreft. En balansert og variert vegetarkost egner seg for folk i alle livsfaser, inkludert under svangerskap, ved amming, i spedbarnsperioden, for barn og unge og for idrettsutøvere. Et vegankosthold kan settes sammen slik at det gir tilstrekkelig av alle næringsstoffer. Godt sammensatt vegetarkost inneholder korn og fullkornsprodukter, bønner, linser, erter, soyaprodukter, grønnsaker, frukt, bær, nøtter, frø og planteoljer. Et slikt kosthold gir mye fiber, vitaminer, mineraler og sporstoffer. Behovet for D-vitamin, vitamin B12 og jod er imidlertid vanskelig å dekke med vegankost, og disse næringsstoffene bør tas i form av tilskudd eller produkter tilsatt disse næringsstoffene. Veganere må også være oppmerksomme på inntaket av kalsium, jern og sink.
Hemerobius marginatus
Utbredelse
Hemerobius marginatus finnes i hele Norge, og er ganske vanlig.
Utseende
Hemerobius marginatus er en stor, lys gulfarget bladlusløve. Kroppen er omtrent 10 mm. lang. Ryggsiden på brystpartiet har et lysere midtfelt og mørkere sider. Dette kan være vanskelig å se fordi kroppen er så lyst farget. Hodet er nedoverbøyd, med munndelene på undersiden (ortognath).
Hemerobius marginatus har en bue, en tilbakeløpende tverribbe i framvingen. Den tilbakeløpende tverribben er den første, nærmest kroppen, mellom de to første årene langs vingeframkanten (costa og subcosta). Vingemenbranen kan ha tydelige flekker, ribbenettet har mørkere striper eller felt.
Slektene Megalomus, Hemerobius og Wesmaelius har alle to rekker av skråstilte tverribber i bakvingene.
En egen form, f. lapponica, som er mørkere, brunlig, finnes i nordlige skandinavia.
Artene i slekten Hemerobius kan være vanskelige å skille fra hverandre. For enkelte arter er bare hannens genitalia som er et sikkert artskjennetegn. Hunner kan vanskelig artsbestemmes når de er nyklekte, eldre hunner kan artsbestemmes ut fra genitaliene, men dette medfører disseksjon.
Levevis
Hemerobius marginatus er rovdyr og lever vanligvis av bladlus. Arten er tilknyttet skog eller krattskog. Den finnes både i løv- og barskog.
Bjørnørfolket
Hovedforfatter for verket er Sigurd Brattgjerd. Verket er utgitt av Bjørnør bygdeboknemnd.
Offshore Norge
Offshore Norge, tidligere Norsk olje og gass (NOROG) 2012–2022 og Oljeindustriens Landsforening (OLF) før 2012, er en interesse- og arbeidsgiverorganisasjon for oljeselskaper og leverandørbedrifter knyttet til oljevirksomheten på norsk kontinentalsokkel. Offshore Norge arbeider for å videreutvikle en konkurransedyktig olje- og gassindustri i Norge. Offshore Norge utvikler også retningslinjer for olje- og gassnæringen som råd og anbefalinger til hvordan selskapene kan håndtere ulike problemstillinger på best mulig måte.
Offshore Norge har også som oppgave å lede og koordinere fellesprosjekter innen helse, arbeidsmiljø og drift, samt ytre miljø.
Offshore Norge har hovedkontor i Stavanger med rundt 40 ansatte, og kontor i Oslo med ti ansatte. Administrerende direktør fra 2015 til 2020 var Karl Eirik Schjøtt-Pedersen. Offshore Norge er tilsluttet NHO, Næringslivets Hovedorganisasjon. Som landsforening i NHO er Offshore Norge sentral part i avtalene mellom arbeidsgivere og arbeidstakere.
I 2019 slo Norsk olje og gass seg sammen med Exploration & Production Information Management Association (EPIM, opprettet i 2007) og Geodata Trade Operator (GTO).
Shiliquan kullkraftverk
Shiliquan kullkraftverk er et kullkraftverk i byen Zaozhuang i provinsen Shandong, i det nordlige Kina. Det har en installert produksjonskapasitet på 740 MW fordelt på 3 turbiner. Anlegget stod ferdig utbygd med dagens kapasitet i 1979.
Carl Nielsen
Carl Nielsen (født 9. juni 1865 i Sortelung ved Nørre Lyndelse på Fyn, død 3. oktober 1931 i København) var en dansk komponist og dirigent.
Nielsen har status som Danmarks «nasjonalkomponist», omtrent som Grieg i Norge, Alfvén i Sverige og Sibelius i Finland. Til forskjell fra disse tre utviklet Nielsen et klassisistisk preget tonespråk, og i de senere verkene beveget han seg i modernistisk retning.
Liv og virke
Carl Nielsen var det sjuende av de tolv barna til en fattig maler fra Fyn. Faren tjente litt ekstra som landsbymusikant og lærte noen av barna å spille fiolin. Carl Nielsens talent viste seg å være stort, og fjorten år gammel ble han tatt inn som blåser i et militærorkester. Her lærte han å spille en rekke instrumenter og ble forfremmet til korporal. Barne- og ungdomsårene beskrev han senere i selvbiografien Min fynske barndom (1927).
Han fikk en friplass på Det Kongelige Danske Musikkonservatorium og studerte fiolin og andre fag, blant annet med Niels W. Gade og J.P.E. Hartmann. I 1888 fikk han sin første suksess som komponist med Suite, op. 1 i a-moll for strykere (1888, rev. 1889). I 1889 ble han ansatt som fiolinist i Det Kongelige Teater i København. Takket være et stipend fra Det Ancher'ske Legat kunne han året etter fortsette studiene i Tyskland og Frankrike. I Paris ble han kjent med billedhuggeren og maleren Anne Marie Brodersen som han senere giftet seg med. Sammen fikk de tre barn.
I 1892 kom den første symfonien og i 1898 Hymnus Amoris, en kjærlighetserklæring til kona. I 1902 debuterte Nielsen som dirigent med uroppføringen av sin egen opera Saul og David. Samme år kom hans andre symfoni, De fire Temperamenter op. 16. I 1903 reiste han og kona til Hellas, der han skrev Helios-Ouverture, op. 17 (1903). I 1905 sa han opp som fiolinist, men var dirigent ved Det Kongelige Teater i 1906–14, deretter ved Musikforeningen. I 1906 var det premiere på den komiske operaen Maskerade etter en komedie av Ludvig Holberg. Større anerkjenning fikk ha i 1912, etter uroppføringen av sin tredje symfoni Sinfonia espansiva og fiolinkonserten.
I 1925 var Carl Nielsen 60 år og ble feiret som en nasjonalhelt, han kunne også glede seg over et økende antall dirigentoppdrag i utlandet. I de senere verkene, som de to blåserkonsertene, den idiosynkratiske sjette symfoni (1925) og Tre Klaverstykker, op. 59 posth. (1928), ble Nielsen stadig mer modernistisk. Hans siste store verk var Commotio (1931), den eneste store orgelkomposisjonen han skrev. Den 3. oktober 1931 døde den betydelige danske komponisten av hjertesvikt.
I tidlige år spedde Nielsen på inntekten ved å gi privatundervisning, og fra 1911 underviste han ved Det Kongelige Danske Musikkonservatorium; kort før sin død ble han også direktør. Alt i alt fikk Nielsen stor påvirkning på sine musikalske arvtakere i Danmark, blant hans mest kjente studenter er Thorvald Aagaard, Nancy Dalberg, Knud Jeppesen, Poul Schierbeck og Mogens Wöldike.
Verkfortegnelser
Dan Fog og Torben Schousboe ga i 1965 ut en katalog over Carl Nielsens verk. Verknumrene angis oftest med initialene FS, f.eks. har den 5. symfoni "FS 97". Katalogen er ufullstendig og beheftet med mange feil og mangler og som erstatning ga Dansk Center for Musikudgivelse i 2014 ut en digital tematisk-bibliografisk fullstendig fortegnelse over alle verk, kilder og litteratur (inklusive ulike versjoner av samme verk), Carl Nielsen Works Catalogue, (CNW).
Carl Nielsen Udgaven
Rundt 1995 ble det konstatert at Carl Nielsens verk ikke var utgitt i en form som tilfredsstiller kravene til dagens musikkliv og musikforskning. Det skyldes blant annet at han skrev slurvete og var skjødesløs med korrekturlesingen, og velmenende musiker- og komponistkollegers «korreksjoner» i kildene. Flere af de mest betydelige verkene forelå kun i håndskrevne kopier, og mange av de trykte verkene var mangelfulle.
På denne bakgrunn ble Carl Nielsen Udgaven (1993–2009) gitt ut med støtte fra Kulturministeriet. I denne er det gjennomført en grundig kildegranskning med tanke på å gi ut den første samlede praktisk/vitenskapelige utgaven av Carl Nielsens musikk. Resultatet er 35 bind med tilhørende klaverpartiturer (til operaer, korverk og konserter), samt stemmemateriale.
Kulturkanonen
Maskarade, Symfoni nr. 4 'Det Uudslukkelige' og sangen Vi sletternes sønner er tatt opp i den danske Kulturkanonen.
Nielsen skrev melodien til Jeppe Aakjærs sang «Jens Vejmand» som ble svært populær på begynnelsen av 1900-tallet og ble opptatt i Højskolesangbogen. Som 12 av sangene i denne er sangen tatt opp i den danske kulturkanon.
Fil:Denmark-Carl Nielsen's Childhood Home.JPG|Carl Nielsens barndomshjem i Nørre Lyndelse. Fil:Carl Nielsen-1928.jpg|Carl Nielsen ved repetisjon af Saul og David, Göteborg 1928.
Hurtigløp på skøyter under Vinter-OL 1994 – 1000 meter herrer
1 000 meter herrer var en øvelse i hurtigløp på skøyter under Vinter-OL 1994 og ble avholdt i Vikingskipet på Hamar den 18. februar 1994.
Sompting
Sompting er en landsby og et verdslig sogn i kystdistriktet Adur i grevskapet West Sussex i England. Landsbyen er lokalisert mellom Lancing og Worthing, vet foten av sørhellingen til nasjonalparken South Downs. I henhold til folketellingen i 2011 bor det 8 561 innbyggere i landsbyen og sognet.
Hurtigløp på skøyter under Vinter-OL 1994 – 1000 meter herrer
43 utøvere fra 17 nasjoner deltok på distansen.
.22 WMR
.22 Winchester Magnum (.22 WMR – Winchester Magnum Rimfire) er en patron med randtenning for rifle
Hurtigløp på skøyter under Vinter-OL 1994 – 1000 meter herrer
Rekorder
Dette var gjeldende verdensrekord og olympisk rekord før Vinter-OL i 1994:
.22 WMR
Patronen ble presentert av Winchester Repeating Arms i 1959 og var den eneste suksessfulle randtente patron som kom på 1900-tallet. Den har en større hylse enn .22 Long Rifle, både i diameter og lengde. Hylsen er også tykkere slik at den tåler høyere trykk. Kombinasjon av mer krutt og høyere trykk gir hastigheter på over 610 meter i sekundet med en 1,9 grams kule i en rifle.
Hurtigløp på skøyter under Vinter-OL 1994 – 1000 meter herrer
Rekorder
Følgende nye verdensrekorder og olympiske rekorder ble satt under konkurransen:
Sompting
Historie
På nordenden av landsbyen ved Park Brow eksisterte det fra bronsealderen og til jernalderen i romersk tid eksisterte det en bosetning. Den varte fram til dens bygninger ble brent ned en gang rundt år 270, muligens av saksiske eller frankiske pirater. Det er mulig at innbyggerne flyttet seg herfra til relativ trygghet ved bygdeborgen ved Cissbury Ring.
Landsbyen Sompting er nevnt i Domesday Book (1086) som Sultinges. Navnet antas å være angelsaksisk opprinnelse, en sammensetning av Sompt + ingas i betydningen «beboerne ved myra». Sognekirken, viet jomfru Maria, er fra angelsaksisk tid, og har et uvanlig tårn av typen som på engelsk kalles rhenish helm, «rhinsk hjelm». Den ble reist omkring 960, og senere noe endret av normannerne da William de Braose ga den til tempelridderne på 1100-tallet. På 1400-tallet ble den gitt til johannitterne.
Bygningen Sompting Abbots var opprinnelig en herregård fra normannisk tid. Den nåværende bygningen er resultatet av ombygging, formet av Philip Charles Hardwick, som var ferdig i 1856, og den brukes som skole. Navnet kommer av et den var eid av abbeden av Fecamp i Normandie, og senere av abbeden av Syon Abbey i Middlesex. I 1248 hadde abbeden av Fecamp også et fengsel i landsbyen. Caroline av Braunschweig, Georg IVs gemalinne, bodde der i 1814 da hun var på vei til kontinentet.
Et hus som tilhørte eventyreren Edward Trelawny (1792–1881), forfatter og en venn av poeten Percy Bysshe Shelley, er også i landsbyen. I tolv år og fram til sin død bodde han her.
Sompting Rectory, prestegården, er i sin nåværende form fra 1791, men også denne bygningen går lenger tilbake. Den var i Tempelriddernes eie fra 1154, og ble gitt videre til johannitterne på 1400-tallet. Under den andre verdenskrig var det en krigsfangeleir på eiendommen.
Menighetssalen, Parish Hall, ble opprinnelig bygget som et studierom i 1889 av H.P. Crofts, eieren av Sompting Abbots. Landsbyens metodistkirke ble reist i 1887.
Sognet omfatter også Beggars Bush, Upper Cokeham og Lower Cokeham.
Chaozhou kullkraftverk
Chaozhou kullkraftverk er et kullkraftverk i byen Chaozhou i provinsen Guangdong, i det sørlige Kina. Det har en installert produksjonskapasitet på 1 200 MW fordelt på 2 like store generatorer. Anlegget stod ferdig i 2006. Kraften fordeles til kraftnettet i Guangdong. Operatør er Datang International Power Generation Co Ltd, som eier 75% av kraftverket.
Jeg hadde tenkt
«Jeg hadde tenkt» er et kjærlighetsdikt av Rudolf Nilsen, utgitt posthumt i diktsamlingen Hverdagen (Gyldendal 1929).
Diktet ble tonsatt av Jon Arne Corell og utgitt i duett mellom Corell og Kari Svendsen på platen På stengrunn i 1973.
Fjellveien
Fjellveien finnes en rekke steder:
Qingdao kraftverk
Qingdao kullkraftverk er et kullkraftverk i byen Qingdao i provinsen Shandong, i det nordlige Kina. Det har en installert produksjonskapasitet på 1260 MW fordelt på 4 turbiner á ca. 300 MW hver. Anlegget stod ferdig utbygd med dagens kapasitet i 1999. Operatør er Huadian Power International, som har en 55% eierandel i anlegget.
Hal Lindes
Hal Andrew Lindes (født 30. juni 1953 i Monterey i California) er en engelsk-amerikansk gitarist og komponist. Han ble født i Monterey i den amerikanske delstaten California. I ble han med i den britiske gruppen Dire Straits han turnerte og ga ut plater med gruppen til. Senere har han arbeidet med filmmusikk. Han har skrevet musikk til flere filmer.
GSS
GSS har flere betydninger:
Rust
Rust er en dagligdags betegnelse for oksidasjon. Oksidering av metaller kalles korrosjon, prosessen fører til kjemiske forbindelser av jern (Fe) og oksygen (O). Alt etter sammensetning kan fargen være gulaktig, rødlig, brunlig og over mot svart.
Rust er et en utfordring i mange forbindelser hvor man bruker jern eller jernholdige materialer til diverse konstruksjoner. I visse metallsammensetninger dannes en metall- og oksygenforbindelse som forhindrer oksygenet i å nå lenger inn i materialet, for eksempel i rustfritt stål og cortenstål. Normalt vil rusten få materiale til å løsne seg i flak, så emnet hele tiden svekkes etterhvert som oksygenet trenger lenger og lenger inn. Til slutt dannes hull (gjennomtæring), eller emnet knekker.
Sørøyene
Sørøyene har flere betydninger:
Rust
Rust forebygges ofte ved galvanisering eller varmeforsinking. Alternativt rustbeskyttes det løpende med oljebaserte produkter, særlig på biler. Rust kan enkelt omdannes til magnetitt (som ikke ruster) ved å påføre kjemisk syrebaserte produkter. Oftest blir denne metoden brukt på skip, men blir også stadig mer utbredt i bilbransjen grunnet større antall produsenter som produserer i større kvantum med lavere kostnader.
Tilsvarende kjemiske forbindelser dannes med andre metaller, f.eks. sølv som oksiderer og blir svart eller kobber som irrer (karakteristisk grønn farge).
Kryssforurensing
Kryssforurensing er at mikroorganismer kommer fra uren mat og over til et matprodukt som er rent. Kryssforurensing kan finne sted hvis man bruker den samme kniv først på grønnsaker også på kjøtt. Eller hvis man skjærer opp kjøtt som ikke er varmebehandlet, for så å bruke samme kniv eller samme fjøl når man deler opp kjøtt som er varmebehandlet.
Weifang kullkraftverk
Weifang kullkraftverk er et kullkraftverk i byen Weifang i provinsen Shandong, i det nordlige Kina. Det har en installert produksjonskapasitet på 2000 MW fordelt på 4 turbiner á hhv 2 x 330 MW og 2 x 670 MW. Anlegget stod ferdig utbygd med dagens kapasitet i 1999. Operatør er Huadian Power International, som er største eier med 45% eierandel i anlegget.
Østfold
Østfold er et geografisk område og et tidligere fylke på Østlandet i Norge, som fra 2020 inngår i Viken fylke. Det ligger sørøst i Viken fylke. Østfold var fram til 2020 landets sjette mest folkerike fylke, selv om det var det tredje minste målt i areal. Det hadde grenser til Akershus i nord, Sverige i sør og øst: Värmlands län i øst, Västra Götalands län i sør og kyststripe i vest mot Oslofjorden. Fra 1. januar 2024 vil Østfold fylkeskommune reetableres etter grensene fra før sammenslåingen til Viken, med unntak av Rømskog som vil tilhøre Akershus fylke. Østfold består av distriktene Ytre Østfold (Halden, Nedre Glomma og Mosseregionen) og Indre Østfold. Østfolds seks byer er Moss, Askim, Mysen, Sarpsborg, Fredrikstad og Halden. I norsk målestokk er østfoldlandskapet relativt flatt. Da Østfold inntil 2020 var eget fylke, var Slavasshøgda i Rømskog (336 meter over havet) den høyeste toppen. Flere forhold har endret dette; nå er det høyeste punktet Viktjernhøgda i Trøgstad, Indre Østfold (331 meter over havet). Østfold hører inn under Eidsivating lagmannsrett og Borg bispedømme i Den norske kirke. Fra opprettelsen i 1662 til navneendringen i 1918, het amtet Smaalenenes Amt.
Språkrådet har presisert at Østfold er «et geografisk område som fortsatt kan benevnes Østfold», og at Østfold som geografisk navn og område må skilles fra fylkeskommuner og andre administrative enheter.
Ved stortingsvalg utgjør Østfold et valgdistrikt.
Geografi
Østfold har kystlandskap i vest, der det grenser til Oslofjorden. I sør, fra Raet og ut mot kysten finnes et næringsrikt jordbrukslandskap og mot nord og øst i Indre Østfold er det jordbruksbygder med store skog- og myrstrekninger. Raet deler fylket i to og demmer opp innsjøene Vansjø, Vestvannet, Tunevannet, Isesjøen og Femsjøen. De største vassdragene i Østfold er Glomma, Hobølvassdraget og Haldenvassdraget, som alle går fra nord til sør.
Østfolds har en mengde øyer, hvorav de ti største er fluviale Tunøya (81 km²) og Rolvsøy (60 km²), fulgt av Kirkøy (30), Kråkerøy (20), Vesterøy (16), Asmaløy (9), Spjærøy (8), innsjøøya Dillingøya (5), Søndre Sandøy og Hankø (begge 4). Mest befolket er Tunøya (32 000), Rolvsøy (26 000), Kråkerøy (7 500) og Hafslundsøy (2 500).
Østfolds fastland har en kystlinje på 382 km, fordelt på Halden (62 km), Sarpsborg (64 km), Fredrikstad (177 km), Råde (31 km), Rygge (36 km) og Moss (12 km). I tillegg har fylkets øyer 865 km kystlinje fordelt på Hvaler (506 km), Fredrikstad (240 km), Moss (40 km), Sarpsborg (35 km), Råde (16 km), Halden (15 km) og Rygge (12 km).
Jernbane
Det finnes to jernbanelinjer i Østfold. Hovedlinjen sørover fra Oslo deler seg i to linjer ved Ski stasjon i Akershus. Den ene grenen er Østre linje, som i Østfold går fra Ski via Tomter, Askim, Mysen og Rakkestad til Sarpsborg. Det går daglig regulære avganger mellom Oslo og Mysen. Mellom Mysen og Rakkestad går det to avganger hver vei i rushtiden. Selv om det ikke lenger er persontrafikk mellom Rakkestad og Sarpsborg holdes sporet ved like, da det går en god del godstog her, samt at det brukes som omkjøringsspor hvis noe hender på Vestre linje.
Luftfart
Moss lufthavn, Rygge hadde en rekke destinasjoner i inn- og utland. Ved inngangen av 2016 var det bare Ryanair som hadde ruteflygninger fra Rygge. Ryanair trakk seg ut fra Rygge, og begrunnet dette med innføringen av den såkalte «flypassasjeravgiften». Uten andre flyselskaper tilstede på flyplassen ble den nedlagt i 2016.
Hovedveier
E6 er den største og viktigste hovedveien gjennom Østfold. Dette er hovedveien fra Oslo mot Göteborg, Malmö og København. Veien er i sin helhet i Østfold 4-felts motorvei med 100 og 110 km som fartsgrense det aller meste av veien. Den passerer kommunene Moss, Sarpsborg, Fredrikstad og Halden. E6 passerer grensa til Sverige ved Svinesund.
Kommuner
Østfold var inndelt i 18 kommuner (2019):
Askim, Fredrikstad, Halden, Moss og Sarpsborg er bykommuner, resten er landkommuner. I tillegg har Mysen i landkommunen Eidsberg fått bystatus. Den folkerikeste kommunen er Fredrikstad, som med litt over 77 000 innbyggere er Norges 6. største bykommune, mens Sarpsborg (55 000) er nummer 10. Sarpsborg og Fredrikstad har vokst så mye sammen at Statistisk sentralbyrå regner det som ett tettsted, og er med flere enn 130 000 innbyggere Norges 5. største region, Nedre Glomma-regionen. Alle kommunene i Østfold har bokmål som målform. Moss og Hobøl er formelt sett nøytrale i spørsmålet. Største bedrifter er de to ikke-offentlige virksomheter i kommunen med flest ansatte, slik dette er listet hos Proff.no. Hvis hovedkontoret ligger i kommunen inkluderer ansattantallet normalt alle ansatte i Norge. I realiteten er kommunen selv den største arbeidsgiveren i de fleste kommuner. I Rakkestad og Eidsberg er Nortura den største private arbeidsgiveren, men fabrikkene sorterer under hovedkontoret i Oslo.
Østfold følger ikke den vanlige trenden med å bli stadig mer urbanisert:
Tettsteder
De 25 mindre tettstedene fordeler seg over alle fylkets fire delområder. I Nedre Glomma ligger tettstedene Hasle, Rød på Hvaler , Norderhaug , Stikkaåsen , Hauge , Utgård , Jelsnes , Rostadneset , Øyenkilen og Holm. I Mosseregionen ligger tettstedene Missingmyr, Kirkegrenda , Fuglevik , Møvik , Svinndal , Såstadbråten og Tomb. Haldenregionen har tettstedene Sponvika og Fossby. I Indre Østfold finner vi Havnås, Trømborg , Degernes , Ringvoll , Jansberg og Finnestad.
Fylkestinget
Fylkeskommunen styres etter formannskapsmodellen. Fylkestinget har 35 representanter. Ole Haabeth (Ap) er fylkesordfører og Siv Henriette Jacobsen (Ap) er fylkesvaraordfører.
Stortingsrepresentanter
Østfold har ni stortingsrepresentanter i perioden 2017–2021: Se også Stortingsvalget 2013 i Østfold og Stortingsvalget 2017 i Østfold, samt liste over stortingsrepresentanter for Østfold.
Historisk representasjon på Stortinget fra Østfold siden 1973:
Partioppslutning
Historisk prosentvis partioppslutning ved stortingsvalg i Østfold siden 1973: <
Fet skrift markerer blokkene (Venstresiden Ap+SV. Sentrum KrF+V+Sp. Høyresiden H+Frp). M = Antall mandater innvalgt på Stortinget.
Administrative inndelinger
Østfold er delt i fire næringsregioner:
Interkommunale regionråd følger inndelingen av næringsregioner, med følgende unntak:
Tingrettene følger inndelingen av næringsregioner, med følgende unntak:
Havøy
Havøy er en norsk familieserie i seks deler som gikk på NRK Fjernsynet i 1976. Serien var en samproduksjon mellom Centralfilm og NRK, og ble stort sett skapt av de samme folkene som skapte Ante. Serien handler om den lille øya Havøy, som er truet av fraflytning. Barna er ivrigst i kampen mot fraflytting og iverksetter tiltak når skolen trues med nedleggelse. Alle episodene er avsluttende og skildrer det dagligdagse livet på øya.
Østfold
Administrative inndelinger
Helsedistriktene og veidistriktene følger fylkesgrensene slik at hele Østfold er ett distrikt.
Havøy
Serien har politiske undertoner der kampen mot sentraliseringen er viktig.
Østfold
Administrative inndelinger
Østfold politidistrikt har hovedsete i Sarpsborg. Deler av Indre Østfold (Askim, Eidsberg, Hobøl, Skiptvet, Spydeberg og Trøgstad) tilhører Follo politidistrikt sammen med kommunene i næringsregionen Follo.
Prostiene er ganske annerledes inndelt. Indre Østfold-kommunene Skiptvet, Hobøl og Spydeberg ligger i Vestre Borgesyssel prosti sammen med kommunene i næringsregion Moss. Resten av Indre Østfold og Aremark utgjør Østre Borgesyssel prosti. Sarpsborg prosti består av Sarpsborg og Halden, mens Fredrikstad domprosti består av Fredrikstad og Hvaler.
Havøy
Den ble sendt i reprise i 1977 og 1987. Den ble forøvrig solgt til Sverige, Jugoslavia, England og Vest-Tyskland.
Handling
Handlingen er lagt til Havøy, ei lita øy ytterst i Lofoten. De som bor der livnærer seg i hovedsak av jordbruk, fiske og litt hvalfangst. Ettersom det stadig blir vanskeligere å leve der, preges det lille fiskeværet av fraflytting.
Østfold
Administrative inndelinger
De tidligere fogderiene var delt i tre. Næringsregion Moss, samt Fredrikstad og Hobøl utgjorde Moss fogderi. Sarpsborg, Hvaler, Halden og Aremark utgjorde Idd og Marker fogderi. Resten av Indre Østfold tilhørte Rakkestad fogderi.
Næringsliv
To av tre jobber i Østfold er i det private næringsliv. Av disse er drøyt 1 av 5 jobber i varehandelen, tross konkurransen fra Sverige. Drøyt 1 av 6 private jobber er stadig i industrien, tross automatisering og konkurranse fra utlandet. Rundt 1 av 7 jobber er i bygg og anlegg. 1 av 8 jobber utenfor offentlig sektor er i private virksomheter innen utdanning og helse. Rundt 1 av 10 private jobber innen henholdsvis teknologi, reiseliv/kultur, finans/forretningstjenester og øvrige bransjer.
Havøy
Handling
Lise og Gunnar, som er to av hovedpersonene, er bosatt der sammen med foreldrene Kari og Johan Daleng. Mange av stedets tidligere innbyggere har forlatt øya fordi det ble for vanskelig å leve der — både når det gjelder arbeids- og utdannelsesmuligheter. De ca. 200 menneskene som er igjen, vil likevel prøve å bli. Når myndighetene overveier å legge ned skolen, setter barna inn alle krefter for å stoppe det. Med det blir også voksne involvert.
Østfold
Navn på fylket
I sagatiden var området en del av Vingulmork, som strakte seg fra Drammensfjorden, rundt osloområdet, nedover gjennom Follobygdene og helt til Svinesund (Norseng et al 2003:403-410, Øst for Folden, bind 1 i Østfolds historie). Sør for Vingulmork lå regionen Ranrike, eller dagens Bohuslän, i nord lå Romerike og i vest Vestfold. Vingulmork er den dag i dag et stedsnavn i Sarpsborg. Fra høymiddelalderen kommer betegnelsen Borgarsyssel, etter den eneste byen i området – Borg (nå Sarpsborg). Borgarsyssel var definert som temmelig nøyaktig det som i dag er Østfold fylke. Området var oppdelt i mange små administrative enheter, en arv etter skipreidene i den gamle leidangen.
Havøy
Produksjon
Serien ble innspilt på fiskeværet Ure i Vestvågøy, Lofoten. Havøy skole var gamle Petvika skole. De fleste av rollene ble spilt av amatørskuespillere. Opptakene ble gjort fra mai til september 1975.
Østfold
Navn på fylket
Etter hvert gikk betegnelsen Borgarsyssel ut av bruk, og ca. 1600 ble området referert til som De små len under Akershus. For letthets skyld ble det trukket sammen til Smaalenene, og da Erik Ottesen Banner ble utnevnt til amtmann i 1671 var det som overhode for Fredrikstad og Smaalenenes Amt. Etter hvert var det Smaalenene som ble enerådende, men da Stortinget skulle fornye ordningen og innføre fylker ble det voldsom diskusjon om navnet. På lokalt plan var det overveldende oppslutning for Smaalenene, men sterke krefter på Stortinget mente Austfold måtte være det rette. Nå heter det ikke aust på østfolddialekt, det heter øst. Debatten gikk høyt, og det endte med at i 1918 vedtok Lagtinget «Østfold» med én stemmes overvekt.
Viken fylkeskommune
Stortinget behandlet i 2017 en regionreform. Det ble vedtatt at det fra 2020 skal være 11 fylker inkludert Oslo. Viken fylkeskommune skal fra 2020 bestå av det som i dag er fylkene Akershus, Buskerud og Østfold.Viken blir landets mest folkerike fylkeskommune med 1,15 millioner innbyggere. Den nye fylkeskommunen har hjemmesiden www.viken.no.
Teatret Gorgerne
Teatret Gorgerne (tidligere Teaterforeningen Gorgerne) i Greve i Danmark har eksistert siden 1997, og skaper i dag rammene om et musikalensemble bestående av frivillige teater- og musikal interesserte. Gorgerne kjennetegnes mest ved deres store årlige musikalproduksjon, men foreningen arbeider også med konserter, julekor, barneteater m.m.
Teatret Gorgerne mottok i 2003 Greve Kulturpris.
Havøy
Produksjon
Regissøren hadde på forhånd bestemt seg for å beskrive lokalsamfunnet innenifra, derfor ble lokale konsulenter raskt trukket inn under innspillingen. En konsekvens av dette var at manus ble endret i betydelig grad. Skuespillerne slapp å lære replikker utenat og det ble gitt stor plass til improvisasjon.
Budsjettet var i overkant av en million kroner.
Annet
Serien ble vist i sin helhet under Lofoten BygdeFilmFest i 2015.
Sørøyene (Orknøyene)
Sørøyene er en øygruppe i Orknøyene og består av alle øyene sør for hovedøya Mainland, som ligger rundt Scapa Flow. To av dem, South Ronaldsay og Burray, er forbundet til Mainland med Churchillbarrierene.
Pentland Skerries er en øygruppe som ligger lenger sør, nærmere fastlandet, og som ikke tilhører Orknøyene.
17. oktober
17. oktober er den 290. dagen i året og den 291. i skuddår. Det er 75 dager igjen av året.
Navnedag
Marta, Marte, Marthe
Dødsfall
Se flere som døde 17. oktober i Kategori:Dødsfall 17. oktober.
Den Danske Frimurerorden
Den Danske Frimurerorden har cirka 7 500 medlemmer (2019).
Frimureriet ble etablert i Danmark den 11. november 1743, og frem til 1778 foregikk losjearbeidet på tysk etter et tysk rituale basert på de tre St. Johannesgradene. I 1752 begynte losjene å praktisere den strikte observans, og deretter det rektifiserte system fra 1782 til 1855. Den Danske Frimurerorden ble etablert i 1858, og losjene begynte å praktisere det svenske system.
Av avdøde medlemmer kan nevnes Frederik VII, Frederik VIII, Christian X og prins Harald.
Organisatoriske splittelser 1893–1961
Det eksisterte to andre frimurerordener i Danmark frem til henholdsvis 1959 og 1961. St. Johanneslosjene i disse tidligere autonome ordener arbeider etter ritualer som er noe avvikende fra ritualene i de øvrige St. Johanneslosjene i Den Danske Frimurerorden.
Johanneslogeforbundet af Gamle, Frie og Antagne Murere
Dette forbundet av St. Johanneslosjer arbeider etter det «Schröderske Ritual», som ble utviklet av Friderich Ludwig Schröder, Stormester af Storlosjen av Hamburg fra 1814 til 1816. Ritualet bygger på det engelske ritualet «Frimurernes gamle plikter» fra 1790, som er basert på James Andersons Konstitusjon av 1723 for Englands forente storlosje.
Losjeforbundet har om lag 150 medlemmer (2019).
St. Johanneslosjen «Christian til Palmetræet» fikk sin patent fra Storlosjen av Hamburg den 17. november 1900, og ble innviet den 24. juni 1901.
Losjeforbundet praktiserer ingen høygrader. Et krav for medlemskap er troen på Gud som et høyere vesen. Derimot kreves det ikke kristen tro.
Forbundet ble tilsluttet Den Danske Frimurerorden den 28. september 1959.
Det Danske Frimurerlaug af Gamle, Frie og Antagne Murere
Den Danske Frimurerlaug består av 42 St. Johanneslosjer, tre Provincial-losjer, en forskningslosje og en Laugsmesterens losje. Ordenen krever heller ikke kristen tro av sine medlemmer, men troen på Gud som et høyere vesen.
Det Danske Frimurerlaug har om lag 1 300 medlemmer (2019).
Ordenen ble opprettet den 1. april 1893 under navnet «Ordenen for By og Land». Den 11. august 1919 skiftet den navn til «Stor Orienten for Danmark og Norden». Ikke lenge etterpå begynte den å praktisere høygradsystemet «den gamle og anerkjente skotske ritus».
Sommeren 1924 ble deretter «Den Danske Stororient» grunnlagt. Denne ordenen praktiserte de samme høygradene, mens ritualene i de tre St. Johannesgradene var påvirket av fransk frimureri.
Den 14. april 1929 ble disse to ordener slått sammen til den nye «Storlogen af Danmark af Gamle Frie og Antagne Murere».
De tre St. Johannesgradene ble frigjort fra høygradene, og fikk sin egen jurisdiksjon. Denne jurisdiksjonen, «Frimurerlauget i Danmark», omfattet nå St. Johanneslosjene fra begge ordener. I tillegg ble innholdet i St. Johannesgradene modifiserte til å bli en ordrett gjengivelse av de engelske St. Johannesgradene.
For å tilpasse seg det engelske systemet ytterligere, sendte Ordenen i 1951 brødre til England for å innvies i Englands forente storlosje. Formålet var å oppfylle bestemmelsen om at den danske storlosjen skulle være direkte utgått fra den engelske. Da dette var gjort, opprettet Ordenen en ny jurisdiksjon for St. Johanneslosjene den 15. november 1951 under navnet «Storlogen av Danmark».
Englands forente storlosje anerkjente ikke mer enn én frimurerorden i et land, og i kraft av tradisjonene kunne dette bare være Den Danske Frimurerorden. Samtidig hevdet «Storlogen av Danmark» at Den Danske Frimurerorden hadde «sviktet» frimureriet ved å praktisere det svenske system.
På 1950-tallet ble det innledet forhandlinger med Den Danske Frimurerorden. Forhandlingene endte med at «Storlogen av Danmark» ble tilsluttet Den Danske Frimurerorden den 1. januar 1961, under navnet «Frimurerlauget af Gamle, Frie og Antagne Murere».
Lauget endret senere navn til «Det Danske Frimurerlaug af Gamle Frie og Antagne Murere». I 1991 ble ritualene i St. Johanneslosjene revidert på nytt, og er nå identiske med det engelske Emulation Ritual.
Hirschfeldprisen
Hirschfeldprisen (fullt navn Hirschfeldprisen for fremragende innsats for økt forståelse og samfølelse mellom samfunnsgrupper) var en av norsk presses viktigste priser og ble utdelt fra 1957 til 1991. Prisen ble stiftet i 1956 og ble delt ut for første gang i 1957. Prisen ble utdelt av et legat opprettet av grossereren Moritz Hirschfeld (1870–1937) og hans hustru Dagny i deres felles testament. Utdelingen av prisen var et samarbeid mellom Norsk Presseforbund og legatstyret i Oslo Handelsstands Forening. Legatets fond gikk tapt under bankkrisen i 1991, og ble følgelig nedlagt. Etter at Hirschfeldprisen og Narvesenprisen ble avviklet, har disse i realiteten blitt erstattet av Den store journalistprisen siden oppstart i 1991.
Kristin Sjøvold
Kristin Sjøvold (født 14. januar 1992) er en norsk kvinnelig fotballspiller som spilte for toppserieklubbene Trondheims-Ørn og Grand Bodø. Hun signerte for Bodøklubben i 2014 etter å ha spilt for Trondheims-Ørn siden hun debuterte på juniorlaget sommeren 2008. Moderklubben er Røros IL. Sjøvold har spilt to kamper for J17-landslaget, mot henholdsvis Finland og Makedonia. I 2009 ledet hun Trondheims-Ørn som kaptein i finalen i Norgesmesterskapet for J19.
Meritter
Med Trondheims-Ørn:
Gernot Erler
Gernot Erler (født 3. mai 1944 i Meissen) er en tysk politiker (SPD) og fra 1987 medlem av Forbundsdagen. Fra 2005 til 2009 var han statsminister i Auswärtiges Amt.
Bakgrunn, utdannelse og yrke
Han er gift og har en datter.
Parti
Gernot Erler ble medlem av SPD i 1970, og var først kommunalpolitisk aktiv. Han var leder for SPD i Freiburg fra 1977 til 1987. Fra 1983 til 1997 var han styremedlem i SPD i delstaten Baden-Württemberg og fra 1985 til 1997 også presidiet i SPD i delstaten.
Parlamentsmedlem
Erler har vært medlem av Forbundsdagen, det føderale parlamentet, siden 1987. Fra 1994 har han tilhørt ledelsen i SPDs fraksjon. Han var nestleder for SPD-fraksjonen fra 1998 til 2005, og hadde ansvar for utenriks-, sikkerhets- og utviklingspolitikk samt menneskerettigheter.
Offentlige verv
22. november 2005 ble Erler utnevnt til statsminister (dvs. statssekretær med tittelen statsminister) i Auswärtiges Amt, utenriksministeriet.
Samfunnsengasjement
Erler er formann for Deutsch-Bulgarisches Forum, Deutsch-Kasachsisches Gesellschaft, president for Südosteuropa-Gesellschaft og formann for West-Ost Gesellschaft Südbaden.
Tone Danielsen
Tone Danielsen (født 15. august 1946) er en norsk skuespiller.
Bakgrunn og virke
Som barneskuespiller hadde hun rollen som Kamomilla på plateutgivelsen av Folk og røvere i Kardemomme by i 1955. Hun har vært ansatt ved Den Nationale Scene (1970–1971), Hålogaland Teater (1971–1975) og siden 1975 har hun vært ansatt ved Nationaltheatret. Danielsen har spilt et meget variert repertoar, slik som tittelrollen i Trafford Tanzi på Teatret på Torshov i 1985 og som Mor Åse og Solveig i John Bartons oppføring av Peer Gynt under Ibsenfestivalen i 1990. Hun spilte rollen som Eva Mørk i filmen Skjær i sjøen i 1965 og er kjent som Blåmor i Jul i Blåfjell.
Tone Danielsen har lest inn lydbøker for flere forlag og for Norsk lyd- og blindeskriftbibliotek.
Hun mottok i 1985 Amandaprisen som beste kvinnelige skuespiller for sin rolle i Det gode mennesket i Sezuan. Hun fikk Per Aabels ærespris i 2010 og ble nominert til Kanonprisen 2018 i klassen beste birolle for Mordene i Kongo.
Danielsen medvirker i radioteaterversjonen av Møte ved milepelen av Sigurd Hoel, utgitt av NRK i 2009.
Tone Danielsen er mor til skuespiller og lege Anders Danielsen Lie og spilte i både i filmen Reprise og i fjernsynsserien Koselig med peis moren til Anders Danielsen Lies rollefigurer, henholdsvis Phillip og Terje. Hun var datter av krigskorsmottaker Per E. Danielsen og klaverpedagog Anne Danielsen.
Jo Benkow
Josef Elias Benkow (1924–2013) var en norsk politiker. Han var stortingsrepresentant for Akershus fra 1965 til 1993, partiformann i Høyre fra 1980 til 1984 og parlamentarisk leder fra 1981 til 1985, deretter stortingspresident fra 1985 til 1993. Den «lyseblå» Jo Benkow hadde et sterkt sosialpolitisk engasjement.
Benkow var den første jøden som ble innvalgt på Stortinget. Han hadde opplevd å miste det meste av sin familie i holocaust. Mens han var stortingspresident, skrev han to selvbiografiske bøker, som ble bestselgere. Han ble også en etterspurt forfatter og foredragsholder om emner som toleranse, humanitet og rasisme.
Jo Benkow har blitt karakterisert av partifellen Lars Roar Langslet som en «vidsynt, romslig og debattglad politiker med respekt og åpenhet også for motspillere».
Familie og oppvekst
Jo Benkows foreldre var Annie Louise, født Florence, og Ivan Benkow. Han ble født i en bygårdsleilighet i Trondheim, som utenom Oslo hadde det største jødiske miljøet i Norge. I 1930 flyttet familien til en leilighet på Stabekk i Bærum, som den første jødiske familien, og fikk flere ikke-jødiske omgangsvenner. Faren var fotograf med eget atelier, og moren drev butikk med parfyme og toalettartikler. Foreldrene sang i kor og deltok i organisasjonslivet, og Jo Benkow var med i guttespeideren. Han fikk trosopplæring i Synagogen i Bergstien frem mot sin bar mitsva.
Jo Benkows mor og far hadde begge blitt enke og enkemann tidlig. Jo Benkow hadde en storesøster fra farens første ekteskap, Rebekka (Beks) Cecilia, og storebroren Harry fra morens første ekteskap.
Holocaust og okkupasjonsår
I september 1942 gikk det rykter om en forestående massearrestasjon av jødiske menn. 18 år gamle Jo Benkow flyktet til Sverige sammen med sin morbror Herman i begynnelsen av oktober. Faren og broren kom etter.
De hadde også lagt fluktplaner for kvinnene og barna i Benkow-familien, deriblant moren og søsteren, men de trodde ikke at de var like utsatt. I november ble de arrestert, deportert og gasset ihjel i Auschwitz. En stor del av deres jødiske omgangskrets og fjernere slektninger døde også i konsentrasjonsleirene.
Jo Benkow mente at det ikke var mulig å begripe all lidelsen bak de seks millionene ofrene for holocaust, men så heller til enkeltskjebner. Han skrev i anledning holocaustdagen i 2012:
"«Jeg hadde en kusine som het Ada. Hun døde før hun fylte fire år. Jeg var inderlig glad i henne. Den dag i dag ser jeg henne for meg når jeg kom på besøk til min tante. Hun satt der og strakk armene ut mot meg, nybadet og inntullet i sin mors aller største badehåndkle. Hun så på meg med øyne fylt av glede. Men en kald dag, jeg tror det var 1. desember 1942, ble hun sammen med de øvrige kvinnelige medlemmer av min familie kledd naken og skysset inn i et rom som de tyske rasehysterikerne sa var en dusj. Men det kom ikke noe vann, bare gass. Det som utspilte seg der, har forfulgt meg resten av livet. Jeg lurer på om hun egentlig skjønte hva som skjedde, om hun gråt eller hvor lang tid det tok.»"
At han som voksen så seg selv som ikke-troende jøde, tilskrev han denne tragedien. Først bebreidet han Gud, men «på det tidspunktet glemte jeg at mennesket har en fri vilje». Han skrev at han fortsatt hadde «en viss tro på en udefinert høyere makt som holder en tilbake fra de gale ting og de onde gjerninger».
Han tok artium ved reallinjen ved det norske gymnaset i Uppsala våren 1944, 19 år gammel.
Etter eksamen drog han via Skottland til Little Norway i Canada. Han tjenestegjorde som fenrik i Luftforsvaret. Etter frigjøringen i 1945 var han for det meste stasjonert på Bardufoss flystasjon før han ble dimittert.
Inn i fotografyrket
«Landet skulle bygges opp igjen. For egen del slet jeg mest med å gjenoppbygge meg selv», skrev Benkow i sine memoarer. Han hadde egentlig tenkt å studere, men familietragedien gjorde at han i stedet kom i lære som fotograf hos sin far, dels også hos farbroren i Stockholm. Han tok norsk og dansk svennebrev i fotofaget i 1949 og mesterbrev i 1952.
I 1949 åpnet han eget fotoatelier i Moss, der broren hadde stiftet familie og drev sin egen tannlegepraksis. I 1954 flyttet han tilbake til Bærum for å overta farens atelier. Firmaet i Moss overlot han til Olav Einar Hjertenæs. Benkow videreførte også sin mors butikk som en bigeskjeft.