cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Mandsmoral
Handling
Den musikalske komedie-stjernen Marie Lamonte, elskerinnen til Harvey Martin, får datteren sin Dorothy, oppdratt ved en kloster-skole. Men når hun innser at datteren hennes snart skal komme hjem, gir Marie opp sin luksuriøse tilværelse sammen med Martin og trekker seg tilbake til en mer ydmykt liv. I mellomtiden blir Dorothy forelsket i den unge artisten Geoffrey Hutchins.
Martin gir imidlertid Dorothy presanger, og overtaler henne snart til å stikke av sammen med ham. Marie oppdager at Martin har fascinert Dorothy, og går til leiligheten hans for å trygle ham om avslutte forholdet hans til Dorothy - i mellomtiden har Dorothy gjemt seg i et annet værelse i nærheten. Martin nekter å gå med på Maries forespørsel, og i desperasjon skyter Marie mot ham. I beundring over motet hennes ombestemmer Martin seg endelig, og han forteller Dorothy at han egentlig aldri hadde tenkt å gifte seg med henne.
Storelva kraftverk (Andørja)
Kraftverket ligger ved Mjøsundet, uten veiforbindelse. Det utnytter et fall på 306 meter fra Storelvvatnet til sjøen.
Installert effekt er 470 kW fra en peltonturbin. Årsproduksjon er 2,8 GWh.
Snowdon Mountain Railway
Snowdon Mountain Railway er en smalsporet tannstangbane i Wales. Den er 7,6 kilometer lang og går fra landsbyen Llanberis til toppen av Snowdon, Wales' høyeste fjell. Den er Storbritannias eneste tannstangbane og ble åpnet i 1896. Den var delvis stengt under andre verdenskrig da det var restriksjoner for opphold på fjelltoppen. Banen ble gjenåpnet i 1946.
Storelva kraftverk (Andørja)
Hålogaland kraft er majoritetseier i Nordkraft Magasin 2 AS. Hålogaland Kraft AS og Nordkraft AS fusjonerte i 2021.
Snowdon Mountain Railway
Den 7,6 kilometer lange banen har en sporvidde på 800 mm, noe som er ofte benyttet på tannstangbaner i Sveits.
Banen eies og drives av Heritage of Great Britain plc, en organisasjon som drifter flere populære turistattraksjoner.
Alexander Nilsson (fotballspiller)
Georgios Alexander Nilsson Likourentzos (født 23. oktober 1992 i Västra Karaby) er en gresk-svensk fotballspiller. Nilsson, som er spiss, spiller for Trelleborgs FF på lån fra Malmö FF. Nilsson har også spilt landslagsfotball for Sverige i aldersbestemte klasser.
MS «Vision of the Fjords»
MS «Vision of the Fjords» er en passasjerkatamaran, spesialbygd for sightseeing i norske fjorder. Skipet går i turistrute mellom Flåm og Gudvangen.
Skipet er bygget av Brødrene Aa i Hyen for The Fjords. Skipet vakte oppsikt da det ble satt inn i trafikk, blant annet på grunn av det spesielle designet og uttrykket, og for teknologien som er brukt. Skipet ble kåret til «Årets skip» av Skipsrevyen i 2016.
Alexander Nilsson (fotballspiller)
Malmö FF
Nilsson spilte første kamp for Malmö FF i 2008, i en alder av 15 år. Den 24. mai 2010 spilte han første kamp fra start for klubben, og ble kreditert for to scoringer. Nilsson har begrenset med spilletid for klubben, men er fortsatt blant førstelagets yngste spillere.
2012-sesongen ble, med 17 seriekamper og to mål, et gjennombrudd for Nilsson. Den 14. mai 2012 scoret han et sent utligningsmål mot IFK Göteborg, og kampen endte 2-2. Ti dager senere scoret han sin fjerde mål i Allsvenskan da laget møtte GIF Sundsvall i en kamp hvor han både kom inn som innbytter, og senere selv ble byttet ut. Den 19. juli samme år scoret Nilsson det avgjørende målet da Malmö FF slo West Bromwich Albion, som til vanlig spilte i Premier League.
Landskrona BoIS
Den 19. desember 2012 ble det kunngjort at Nilsson gjennom 2013-sesongen ville bli lånt ut Landskrona BoIS i Superettan. Nilsson spilte 22 seriekamper og scoret åtte mål i løpet av låneperioden.
Trelleborgs FF
Den 14. februar 2014 kunngjorde Malmö FF at Nilsson ville bli lånt ut til Trelleborgs FF i svensk Division 1. Låneperioden vil løpe ut 2014-sesongen.
Settemaskin
Utfordringer for håndsettingen
På 1800-tallet steg behovet for settekapasitet i trykkeriene. Dette hang blant annet sammen med utviklingen av hurtigere trykkpresser som medførte behov for større produksjon av sats til trykking. Håndsats består av to arbeidsganger, selve settingen og avleggingen - det vil si å legge den brukte satsen tilbake på rett plass i settekassen. Den umiddelbare metoden for å øke produksjonen av sats var å ansette flere settere.
De tidligste forsøkene
De tidligste forsøkene på å konstruere en fungerende settemaskin tok utgangspunkt i prosessen for setting og avlegging av håndsats og forsøkte å gjenskape denne ved hjelp av maskiner. Det store problemet var for de fleste ikke selve settingen, men avleggingen. Videre var det også for de tidlige pionerene vanskelig å få til utslutning av linjene.
Lahemaa nasjonalpark
Lahemaa er en nasjonalpark i det nordlige Estland, ca. 40 km øst for hovedstaden Tallinn.
Settemaskin
De tidligste forsøkene
Den første settmaskinen ble konstruert av ingeniøren Wiliam Church i 1822. Den var kun en settemaskin og kunne ikke legge av satsen. Den brukte satsen ble smeltet om.
Den neste Pianotype som ble prøvet ut i tre trykkerier i Paris var blitt konstruert av James Hadden Young og Adrian Delcambre i 1840. Denne maskinen kunne både sette og legge av, men krevet en betjening på syv personer og var lite regningssvarende. Senere utvikling fikk betjeningen ned i tre personer uten at dette hjalp.
Lahemaa nasjonalpark
Parken ble opprettet i 1971, som den første i både Estland og det tidligere Sovjetunionen. Arealet er senere blitt utvidet sydover således at det i dag dekker over 725 km² hvorav 474 km² er land og 251 km² vann.
Parken inneholder uberørt skog, bekker og vann, fiskerlandsbyer samt historiske gods og herregårder som Palmse, Sagadi, Vihula og Kolk. Av fugler ses blant annet svartstork og traner, mens pattedyrene er representert med både bjørn, ulv og gaupe. Laks og ørret gyter i elvene. Bærplukking og soppsanking er tillatt.
Settemaskin
De tidligste forsøkene
Et vendepunkt i utviklingen av settemaskiner stod dansken Christian Sørensen for da han konstruerte sin Tacheotyp settemaskin i 1849.På verdensutstillingen i Paris 1855 fikk Sørensen gullmedalje for sin konstruksjon. Det ble bygget to eksemplarer av Sørensens settemaskin, som for en tid ble brukt i produksjonen i avisen Fædrelandet i København. Den andre ble stilt ut på verdensutstillingen. Forsøk på å få denne maskinen inn på et trykkeri i Paris slo feil, blant annet fordi typografene truet med streik.
William Mitchell fikk i 1853 amerikansk patent på en settemaskin som i 1860-årene ble brukt i noen engelske trykkerier.
Robert Hattersley konstruerer en settemaskin som 6. april 1859 blir tatt i bruk i trykkeriet Bradbury & Evans i London. I 1871 konstruerer han også en avleggermaskin. Hattersleys settemaskin blir tatt i bruk i en del engelske trykkerier og senere på kontinentet. Charles Kastenbein får i 1879 engelsk patent på en settemaskin som blir på markedet i over 20 år. I 1871 ble den første Kastenbeinmaskinen tatt i bruk av The Times i London, senere hadde avisen tilsammen 25 slike maskiner som var i bruk frem til 1908. Kastenbeins settemaskin ble tatt i bruk i USA, Frankrike, England, Belgia, Østerrike, Danmark og Tyskland. Trykkeriet C. Ferslov i København bestilte i 1881 ti settemaskiner og 17 avleggermaskiner. Kastenbeinermaskinen krever en bemanning på fire, og for å få lønnsomhet i dette benytter Ferslow seg av piker i stedet for utlærte typografer. Det samme gjorde avisen Dresdener Nachrichten, som i årene 1882 til 1900 hadde fem settemaskiner og ni avleggermaskiner i drift.
De fungerende settemaskinene
Tom Thorne konstruerte en settemaskin som ble satt i produksjon av Colt våpenfabrikk i 1884. Denne maskinen er et plagiat av Sørensens maskin. Thornes settemaskin har også en selvstendig fungerende avleggermaskin slik at de til sammen utgjorde en maskin. Det ble produsert over to tusen eksemplarer av maskinen, og den ble tatt i bruk i Frankrike, Sveits og Tyskland foruten USA.
Knud Valdemarsen
Knud Valdemarsen (født ca. 1205, død 1260) var hertug av Estland (Revala), Blekinge og Lolland.
Settemaskin
De fungerende settemaskinene
J.L. McMillan konstruerer på samme tid som Torne en settemaskin som finner innpass i flere amerikanske trykkerier og etter forbedringer også i Tyskland.
Paul F. Cox konstruerer i 1903 sin Typesetting Machine som blir produsert i om lag 500 eksemplarer.
Knud Valdemarsen
Han giftet seg med Hedvig, datter av den pommerske hertug Svantopolk I. Med henne fikk han sønnene Erik (d. 1304) som ble dansk drost og hertug i Sønderhalland, samt Svantopolk (d. 1310) som arvet farens gods i Sverige. Datteren Cæcilia ektet en Philip, som formentlig var av folkungeætten.
Knud Valdemarsen ble begravet i Ringsted kirke hvor hans våpen ses som kalkmaleri.
Settemaskin
Linjestøpemaskiner
Ottmar Mergenthaler presenterer sin linjestøpemaskin i 1884 og den første maskinen ble satt i drift i New York Times den 3. juli 1886. Mergenthalers maskin Linotype setter messingmatriser sammen til hele linjer som deretter støpes i bly. Den kalles derfor for en linjestøpemaskin. Produksjonen av Linotype linjesettemaskiner stanses i 1976. Maskinen fikk en voldsom utbredelse - i 1954 var det over 100 000 i drift. Maskinen har en svært komplisert konstruksjon og var kostbar. Til gjengjeld leverte den sats sikkert og i mengder som ingen annen settemaskin. Linotype ble produsert i USA, Storbritannia og Tyskland.
John Rogers Typograph settemaskin kom på markedet i USA i 1890. Dette var en linjestøpemaskin av en enklere konstruksjon enn Linotype, og den var også betydelig billigere. Settehastigheten var heller ikke helt på høyde med Linotype. Den fikk en betydelig utbredelse på slutten av 1800- og begynnelsen av 1900-tallet, i Norge var den dominerende i denne perioden. Blant de første settemaskinene som kom til Norge i 1898 og i 1906 var 33 av 38 Typograph-er. Typograph ble produsert i USA, England, Canada og Tyskland. Virksomhetene i USA og England ble kjøpt opp av Mergenthaler Printing Co. i 1894, men produksjonen fortsatte i Canada og Tyskland. Den tyske fabrikken ble fullstendig ødelagt under andre verdenskrig, men i 1965 ble produksjonen tatt opp igjen for å bli lagt ned igjen i 1969.
Vågå prestegård
Vågå prestegård ligger i tettstedet Vågåmo (gårdsnummer 66) og var tilknyttet Vågå kirke. Den var prestebolig frem til 1981. Senere har Vågå historielag disponert stedet, som i 1992 hadde ti bygninger, alle fredet.
Settemaskin
Linjestøpemaskiner
Settemaskiner revolusjonerte setteprosessen og fikk spesielt betydning for avisproduksjonen, siden det ble mulig for et relativt lite antall operatører å sette skrift til mange sider daglig.
Vågå prestegård
Bygningene per 1992 var
Settemaskin
Typestøpemaskiner
Tolbert Lanston patenterte Monotype sette- og støpeapparat i 1887. Monotype består av to separate maskiner - et tastatur der det fremstilles sats i form av et hullbånd og et støpeapparat der det blir støpt enkelttyper fra dette hullbåndet. I 1955 opphørte produksjonen av støpeapparatet, og fabrikken tok opp produksjon av maskin for fotosats. Ludlowsystemet ble konstruert av William I. Ludlow og William A. Reade fra USA og produksjonen startet i 1912. I Ludlowsystemet ble matrisene satt for hånd i en spesialkonstruert vinkelhake, og denne brukes så til å støpe satsen. Det er følgelig ikke en settemaskin, men et støpeapparat.
Vågå prestegård
Den heter også Ullinsvin, angivelig fordi her stod et hov for guden Ullin som var sjefsguden før Odins tid.
Pavel Baev
Pavel K. Baev (Павел Баев; født 22. mai 1957 i Vladivostok, Sovjetunionen) er en russiskfødt norsk statsviter og forsker I ved Institutt for fredsforskning (PRIO). Han er også tilknyttet Brookings Institution i Washington, DC.
Vågå prestegård
Fra 1745 til 1825 regjerte familiene Storm og Munch her. Johan Storm var prest her 1745 til 1776 og anla en hage med gjerde. Kona til Peder Munch (som regjerte fra 1776 til 1786) anla en urtehage. Lysthus og modernisering av hagen gjøres i Marcus Fredrik Bang Wang sin tid, fra 1803 til 1814.
Pavel Baev
Liv og virke
Baev er utdannet i økonomisk og politisk geografi fra Moskvas statsuniversitet (1979) og arbeidet for et forskningsinstitutt underlagt det sovjetiske forsvarsdepartementet. Han tok sin doktorgrad i internasjonale studier ved Instituttet for amerikanske og canadiske studier i Moskva i 1988 og arbeidet i det nyetablerte Instituttet for europeiske studier i Moskva til 1992, da han flyttet til Oslo og ble ansatt ved Institutt for fredsforskning. I perioden 1994–1996 hadde han et «demokratiske institusjoner-stipend» fra NATO. Han var medredaktør av Security Dialogue 1995–2001 og styremedlem ved PRIO 1999–2005.
Hans forskning handler om endringer i det russiske militæret, russisk–europeiske relasjoner, russisk energipolitikk, russisk politikk i Arktis, terrorisme og konflikter i Kaukasus.
Vågå prestegård
Det bortflyttede våningshus i 1903
Det eldste kjente huset herfra er det forrige våningshuset (hovedbygning), som i 1903 ble flyttet til Maihaugen, og i 1999 datert til 1697, det året Friederich Grüner (1665–1741) ble innsatt som sogneprest i Vågå.
Tverrelva kraftverk
Tverrelva kraftverk er et vannkraftverk nær Finnsnes i Lenvik kommune i Troms og Finnmark.
Filmåret 2022
Filmåret 2022 er en oversikt over filmer som hadde premiere i 2022 samt over fødsler og dødsfall relatert til filmbransjen i 2022.
Tverrelva kraftverk
Det utnytter et fall på 354 meter fra Helvetesvannet.
Installert effekt er 300 kW fra en horisontal peltonturbin. Årsproduksjon er 2 GWh.
Kraftverket er en del av Finnsnes vannverk, og utnytter trykkreduksjonen på vanntilførselen.
Eier og operatør er Troms Kraft Produksjon AS.
Eirik Hoff Lysholm
Eirik Hoff Lysholm (født 4. februar 1975) er en norsk pressemann og redaktør, fra 2014 til 2023 sjefredaktør i Dagsavisen.
Lysholm startet sin pressekarriere 18 år gammel, som journalist i Nordlandsposten. Senere har han arbeidet som journalist, vaktsjef og redaksjonssjef, dels i Bergensavisen, VG og Her og Nå. Som VG-journalist dekket han blant annet Norges første deltakelse i EM i fotball for menn i 2000.
Sommeren 2010 begynte Lysholm som utviklingsdirektør i Dagsavisens eierselskap Mentor Medier. Sommeren 2011 ble han administrerende direktør i Dagsavisen, og i 2013 var han også konstituert sjefredaktør.
Amin Nazari
Amin Nazari (født 26. april 1993) er en svensk fotballspiller som spiller for den thailandske klubben Ratchaburi Mitr Phol FC. Naziri har også landslagskamper for Sverige i aldersbestemte klasser.
A Guilty Conscience
A Guilty Conscience er en amerikansk stumfilm fra 1921, regissert av David Smith.
Handling
Gilbert Thurstan, en vise-inspektør for British Civil Service Commission og stasjonert i India, blir advart av en doktor om at hans kone, Emily, ikke kan bli værende i dette varme klimaet hvor han er stasjonert. Gilbert kontakter derfor sin egen overordnede, Vincent Chalmers, for å be om å bli overført til et annet område.
Men Vincent er forelsket i Emily, og han sender derfor Gilbert til en post i Kajra - hvor den forrige inspektøren tidligere døde av kraftig feber. Emily reiser deretter til Simla etter ektemannens anmodning, med Vincent reiser snart etter henne. I mellomtiden blir ektemannen hennes syk, samtidig som han får problemer med en gruppe hinduistiske fanatikere.
University of Exeter
University of Exeter (uformelt Exeter University eller Exeter) er en offentlig forskningsuniversitet beliggende i sørvest i England. Universitetet ble grunnlagt og fikk sin royal charter i 1955, selv om forgjengerinstituttene Royal Albert Memorial College og University College of the South West of England ble etablert i henholdsvis 1900 og 1922.
Rangeringer
University of Exeter ble rangert som nummer 10 av 126 britiske universiteter på Complete University Guides liste for 2016 og som nummer 9 av 119 britiske universiteter på The Guardians 2016-liste.
THE World University Rankings 2014-2015 plasserte universitetet som det 154. av de 500 beste universitetene i verden. I QS World University Rankings for 2014 rangerte universitetet som nummer 161 og i Academic Ranking of World Universities (Shanghai-rankingen) for 2014 som nummer 201-300 av verdens universiteter.
European Economic Association
European Economic Association, forkortet EEA, er en forening for europeiske fagøkonomer. Foreningen ble grunnlagt i 1984 med Jacques Drèze som første president. Sittende president er Philippe Aghion. Agnar Sandmo var president i 1990. Kjetil Storesletten, ved Universitetet i Oslo, er per 2017 visepresident i foreningen.
Nyctus
Nyctus er en slekt av sommerfugler som tilhører familien smygere (Hesperiidae).
Utbredelse
Slekten er utbredt i det nordlige Sør-Amerika (kjent fra Surinam og Peru).
Lychnuchoides
Lychnuchoides er en slekt av sommerfugler som tilhører familien smygere (Hesperiidae).
Utseende
Middelsstore (vingespenn ca. 45 millimeter), brunlige smygere. Forvingen har et lyst tverrbånd. Bakvingens forkant er vinklet framskutt i midten.
Levevis
Larvene lever på gress.
Steinerskolen på Rotvoll
Steinerskolen på Rotvoll er en Steinerskole på Rotvoll, Ranheim. Skolen har barneskole og ungdomsskole.
In-Q-Tel
Selv om CIA fremdeles er den viktigste partneren, har In‑Q‑Tel utvidet virksomheten til å støtte andre etater i etterretningsfellesskapet, slik som National Geospatial-Intelligence Agency, Defense Intelligence Agency og Department of Homeland Security Science and Technology Directorate.
Hank Pym
Henry Jonathan "Hank" Pym er en fiktiv karakter, superhelt og vitenskapsmann som opptrer i tegneserier publisert av Marvel Comics og andre medier så som tegnefilmserier, videospill og lignende basert på dette. Figuren er skapt av Stan Lee i samarbeid med Larry Lieber og Jack Kirby, og dukket opp først gang i en historie i nr 27 av bladet Tales to Astonish publisert i januar i 1962. IGN rangerte Hank Pym som nr 62 i deres kåring Topp 100 Tegneseriehelter
Publikasjonshistorie
Pym er et av de fem opprinnelige medlemmene av superheltlaget Avengers som Marvel Comics lanserte i 1963 og har hatt en sentral rolle i lagets historie. Han har også vært medlem av Defenders, Secret Avengers, West Coast Avengers og Illuminati.
Etterfølgere
Det er en rekke andre ulike karakterer i Marvel-universet som har anvendt Pym-partiklene til å endre størrelse og slik enten bekjempe eller utføre kriminalitet. Mest prominent blant disse er selvsagt Janet van Dyne i rollen som Wasp, samt Scott Lang og Eric O'Grady som begge har opptrådt med identiteten Ant-Man. Andre er Clint Barton (bedre kjent som Hawkeye), Bill Foster og sønnen Tom Foster, Erik Josten, Rita DeMara og Cassandra Lang. Deadpool og Punisher er to andre karakterer som har brukt partiklene ved enkelttilfeller til bestemte formål.
I annet media
Hank Pym har også vært med i en rekke animasjonsfilmer og -serier, videospill, arkadespill og kortspill. I 2015 kommer Marvel Studios til å lansere filmen Ant-Man hvor Michael Douglas vil spille rollen som Hank Pym. I denne filmen vil nok ikke Hank Pym ta på seg rollen som Ant-Man men snarere være en mentorskikkelse for karakteren Scott Lang som i tegneseriene også opptrer som Ant-Man og Giant-Man.
Både Ant-Man og Giant-Man-rollene dukker opp i den animerte tv-serien Marvel Super Heroes i 1966.
Hank Pym har også vært en av hovedkarakterene i to av tre animasjonsserier som er skapt om laget Avengers. I serien The Avengers: United They Stand er han leder for laget og blir spilt av Rod Wilson. I serien The Avengers: Earth's Mightiest Heroes er han fast medlem på laget kun i først sesong og andre halvdel av andre og blir spilt av Wally Wingert. I den nyeste serien Avengers Assemble har han bare hatt en gjesteopptreden i en enkelt episode hvor han ble spilt av Grant George.
Omid Nazari
Omid Nazari (født 29. april 1991 i Malmö) er en svensk fotballspiller, som spiller for Ängelholms FF i Superettan. Nazari spilte opprinnelig i Malmö FF, men gikk til Ängelholms FF da han ikke fikk fornyet kontrakten med Malmö FF.
Chris Namús
Christian Ariadna «El Bombón Asesino» Namús Corrales (født 3. oktober 1987 i Montevideo) er en tidligere uruguayansk profesjonell bokser i super lettvekt.
Filip Kollsete
Filip Rædergård Kollsete (født 1987) er en norsk musikkprodusent og låtskriver innen hiphop. Han er tilknyttet plateselskapet Nora Collective og har blant annet vært produsent for Arif, MARS, Stig Brenner, Lars Vaular og Isah.
Kollsete ble nominert til Spellemannprisen 2021 i klassen årets produsent for produksjoner for Stig Brenner.
Hans Lauritzen
Hans Lauritzen (født 1590, død 1676) var sokneprest til Tynset i perioden 1628 til 1660, og regnes som grunnleggeren av Kvikne Kobberverk. Lauritzen spilte også en viktig rolle i etableringen av Røros Kobberverk. Fra 1629 eide Lauritzen gården Skogstad på Kvikne der både han og bergmesteren ved verket bodde.
Røros Kobberverk
Hans Lauritzen var sammen med bergmannen Lorentz Lossius og presten Anders Olsen Bruse eiere av den første kobbergruven på Røros. I 1644 fikk bergmennene Lorentz Lossius og Peter Petersen mutingsseddel etter at de hadde skjerpet etter malm i området rundt Rauhåmmåren, et fjellområde øst for Røros. Deretter ble det dannet et partisipantskap mellom Lossius, og de to prestene Bruse og Lauritzen, etter at Petersen avstod sin del til Lauritzen. Gruven i Rauhåmmåren fikk navnet «Freyes Glück». Det var Lauritzen og Bruse som ga Lossius penger til driften, men arbeidet måtte innstilles etter kun noen måneder fordi forekomsten var fattig.
Lossius fortsatte imidlertid sin skjerping etter forekomster av kobber i området rundt Røros. I 1645 antas det at han fant kobberforekomster på fjellet Storvola. Det var Lauritzen, Bruse og Lossius som også kom til å drive dette skjerpet, og denne forekomsten la grunnlaget for Røros Kobberverk. Gruven på Storvola fikk navnet Storwartz.
Den 15.desember 1645 ble det utstedt mutingsseddel til Anders Olsen Bruse og Hans Lauritzen. Imidlertid var det trolig fjellbonden Hans Olsen Åsen som skal ha ledet Lorentz Lossius til kobberfunnet på Storvola. Likevel ble ikke Hans Olsen Åsen tatt med i dette nye gruveforetaket. Partisipantskapet bestod fremdeles av Lossius og de to prestene Bruse og Lauritzen, hvor de tre hadde en like stor andel hver.
Prototrupes
Prototrupes er en slekt av biller som hører til gruppen skarabider (Scarabaeoidea).
Utseende
Middelsstore (15 - 23 millimeter), brede og høyt hvelvede, halvmatte, rødbrune tordivel. Antennene har en påfallende stor, utvidet klubbe. Hodet er stort og bredt, flatt, snuten sterkt fremskytende, hannen har tre eller fire knøler på snuten. Pronotum er bredt, rundet, hos hannen med groper på hver side foran. Dekkvingene er hvelvede med fine punktstriper. Beina er kraftige gravebein, leggene krumme, på forbeina med skarpe tenner langs nesten hele ytterkanten, ikke bare i spissen.
Levevis
I likhet med tordivlene graver disse billene lange ganger, med kammer der larvene utvikler seg. Disse artene legger forholdsvis veldig store egg. Det er uklart hva larvene faktisk eter, det har blitt observert at de ganger på veggene i kammeret de lever i, og vokser ved dette. Kanskje ernærer de seg av bakterier som vokser på kammerveggene. De voksne billene eter underjordiske sopper og flyr godt.
Utbredelse
Slekten er utbredt i Namibia og Sør-Afrika.
Steinerskolen i Hurum
Steinerskolen i Hurum (grunnlagt 1985) er en steinerskole med 1. til 10 klasse og samarbeid med Askeladden steinerbarnehage, beliggende på Klokkarstua midt på Hurumhalvøya (Hurum) i Asker kommune. Det er en privat grunnskole som underviser elevene i tråd med steinerpedagogikken.
Bobby Driscoll
Robert Cletus Driscoll (født 3. mars 1937, død omtrentlig mars 30, 1968) var en amerikansk skuespiller. Han var mest kjent som barneskuespiller i en rekke filmer for Walt Disney Studios fra 1940 til 50-tallet.
Stuptindbreen
Stuptindbreen er en 3 km lang og 4 km² stor isbre langt sør på Spitsbergen, Svalbard, i fjellområdet i sørlige Sørkapp Land. Breen strekker seg fra fjellet Stuptinden (843 m) like vest for Austjøkulen, og vestover ned fjellsiden til Samarinbreen som er dens eneste tilstøtende isbre. Tilstøtende fjell er Stuptinden og Tverraksla (691 m) i nord, og Vestjøkulnuten (583 m) i sør.
Breen har navn etter Stuptinden.
Bolboceratops
Bolboceratops er en slekt av biller som hører til gruppen skarabider (Scarabaeoidea).
Utseende
Middelsstore, brede og høyt hvelvede, halvmatte, rødbrune tordivel. Hodet er stort og bredt, flatt, snuten sterkt fremskytende, hannen har to små knøler på snuten. Pronotum er bredt, rundet, hos hannen med groper på hver side foran. Dekkvingene er hvelvede med fine punktstriper. Beina er kraftige gravebein, leggene krumme, på forbeina med skarpe tenner langs nesten hele ytterkanten, ikke bare i spissen.
Levevis
I likhet med tordivlene graver disse billene lange ganger, med kammer der larvene utvikler seg. Disse artene legger forholdsvis veldig store egg. Det er uklart hva larvene faktisk eter, det har blitt observert at de ganger på veggene i kammeret de lever i, og vokser ved dette. Kanskje ernærer de seg av bakterier som vokser på kammerveggene. De voksne billene eter underjordiske sopper og flyr godt.
Utbredelse
Slekten er utbredt i Sentral-Afrika (Sahel-beltet) og India.
Sora Shirai
Shirai representerte Japan under Sommer-OL 2020 i Tokyo, hvor han endte på en 9.-plass i «Street».
Svømming under Sommer-OL 2020 – 200 meter brystsvømming menn
200 meter bryst for menn under Sommer-OL 2020 fant sted i Tokyo Aquatics Centre den 27. til 29. juli 2021. Det er 26. gangen øvelsen har stått på programmet i OL. Øvelsen har vært svømt i hvert OL siden 1908.
Forsøksheat
De seksten raskeste svømmerne, uavhengig av heat, gikk videre til semifinalene.
Semifinaler
De åtte raskeste svømmerne, uavhengig av heat, gikk videre til finalen.
Finale
Resultatene var som følger:
Steinerskolen i Moss
Steinerskolen i Moss er en steinerskole med barnehage, beliggende i Moss. Skolen er en privat grunn- og videregående skole som underviser elevene i tråd med steinerpedagogikken. Læreplanen til steinerskolen er godkjent av Utdanningsdirektoratet som et 13-årig utdanningsløp.
Yukito Aoki
Aoki representerte Japan under Sommer-OL 2020 i Tokyo, hvor han endte på en 17.-plass i «Street».
Russlands invasjon av Ukraina 2022
Russlands invasjon av Ukraina 2022 begynte tidlig om morgenen 24. februar, da russiske styrker gjennomførte et stort angrep på Ukraina. Dette var en kraftig opptrapping av krigen i Ukraina, som har pågått siden 2014 og blant annet omfattet okkupasjon av Krym. Invasjonen har ført til titusenvis av døde på hver side, og ledet til Europas største flyktningkrise siden andre verdenskrig. Om lag 8 millioner ukrainere var internflyktninger i juni 2022, og over 8 millioner hadde flyktet fra landet i mai 2023.
I flere måneder før invasjonen hadde russiske styrker blitt samlet langs Ukrainas grenser, mens russiske talspersoner gjentatte ganger benektet at de planla å angripe. Den 24. februar 2022 kunngjorde Russlands president Vladimir Putin en «spesiell militær operasjon» for å støtte de russisk-kontrollerte utbryterområdene i Donetsk og Lugansk. Han oppga at målet var å «demilitarisere» og «denazifisere» Ukraina. Putin støttet gjenerobring av russiske områder (irredentisme), han fornektet Ukrainas rett til å eksistere og hevdet at landet var styrt av nynazister som forfulgte den etniske russiske minoriteten. Minutter etter angrep russiske fly- og bakkestyrker fra nord gjennom Belarus mot Kyiv, fra nordøst mot Kharkiv, fra sørøst mot Donbass og fra Krym i sør mot Kherson. Den ukrainske presidenten Volodymyr Zelenskyj erklærte unntakstilstand og alminnelig mobilisering. Som en forklaring på utviklingen på bakken pekes det fra flere hold på god stridsmoral hos de ukrainske forsvarerne, og tilsvarende dårligere stridsmoral hos de russiske styrkene.
Grunnet uventet sterk ukrainsk motstand trakk russiske styrker seg tilbake fra den nordlige fronten i april 2022. På den sørlige og sørøstlige fronten erobret Russland byen Kherson i mars 2022 og Mariupol i mai, etter en ødeleggende beleiring. I april 2022 innledet russiske styrker en fornyet offensiv i Donbass. Russiske styrker fortsatte å bombe både militære og sivile mål langt fra frontlinjen, inkludert Ukrainas strømforsyning. Høsten 2022 begynte ukrainske styrker mot-offensiver i sør og øst. Kort etter kunngjorde Russland den folkerettsstridige anneksjonen av fire delvis okkuperte ukrainske oblaster (tilnærmet norske fylker). I november 2022 frigjorde Ukraina deler av Kherson oblast, inkludert byen Kherson. I februar 2023 mobiliserte Russland nær 200,000 for en fornyet offensiv i Donbass. I juni 2023 iverksatte Ukraina en ny mot-offensiv mot russiske styrker i Kherson, Zaporizjzja og de vestlige delene av Donetsk oblast.
De militære tapstallene (døde, sårede og savnede) ble i midten av februar 2023 (etter nesten ett år med krig) anslått til å ligge på om lag 150,000 på hver side. Vestlig etterretning har ofte anslått de russiske tapstallene å være noe høyere enn tapene på ukrainsk side. Blant annet anslo britisk etterretning på samme tid de russiske tapstallene til over 175,000.
Russlands invasjon har blitt møtt med bred internasjonal fordømmelse. FNs generalforsamling vedtok resolusjon ES-11/1 som fordømte invasjonen og forlangte full tilbaketrekning av russiske styrker. Den internasjonale domstolen (FNs øverste juridiske organ) beordret Russland til å stoppe militære operasjoner og Europarådet ekskluderte Russland. Mange land innførte sanksjoner mot Russland og dets allierte Belarus, og ga humanitær og militær hjelp til Ukraina. Det var protester verden over mot Russlands invasjon, de i Russland ble møtt med arrestasjoner og sensur av media. Over 1,000 utenlandske firma forlot Russland og Belarus som følge av invasjonen. Den internasjonale straffedomstolen åpnet etterforskning i mulige forbrytelser mot menneskeheten, krigsforbrytelser, barnebortføringer og folkemord under invasjonen, og domstolen utstedte en arrestordre mot president Putin i mars 2023.
Bakgrunn
Angrepet 24. februar 2022 var en opptrapping i den pågående russisk-ukrainske krigen som begynte i 2014. Den direkte foranledning til invasjonen var den russisk-ukrainske krisen som tok til i 2021. Under denne krisen stilte Russland en rekke krav til NATO og Vesten. Blant kravene, av Russland kalt «sikkerhetsgarantier», var forsikringer om at Ukraina aldri skal bli medlem av NATO, og at alliansen må trekke ut en rekke styrker fra Øst-Europa. NATO avviste kravene, og Russland svarte med å oppmarsjere (deployere) store styrker mot grensen til Ukraina. I ukene før ble det observert (blant annet på satellittfotografi) russisk styrkeoppbygging langs grensen til Ukraina og Russland drev militærøvelse inne i Belarus.
I Polen bodde det ved begynnelsen av krisen omkring 1 million ukrainske borgere. Polen er det EU-landet som er lettest å nå fra Kyiv. Grensen mellom Ukraina og Polen er omkring 500 km lang.
Flere private selskaper har satellittfotografier av den militære virksomheten i og rundt Ukraina. Ukrainas forsvar drar nytte av disse bildene. Nytt for denne krigen er at offentligheten har tilgang til slike bilder, blant annet har det amerikanske selskapet Planet Labs lagt bildene fritt tilgjengelig på sine nettsider.
Russland begynte ifølge Jakub M. Godzimirski (NUPI) forberedelser til invasjon i april 2021. Etter samtaler mellom Putin og Joe Biden så det ut til at Russland la krigsplanene på is, før Russland på nytt utplasserte store styrker ved grensen i desember og i desember stilte krav til NATO om at Ukraina ikke skulle bli medlem.
Energileveranser fra Russland
Russland leverer naturgass til Sentral-Europa og Vest-Europa via flere rørledninger:
Russland sto i 2021 for 45 % av EUs import av gass og dessuten 46 % av EUs import av kull samt 25 % av EUs oljeimport. EU hadde ved krigens utbrudd ikke alternative kilder som kunne erstatte leveransene fra Russland. Tyskland importerte 55 % av gassforbruket og 34 % av sitt oljeforbruk fra Russland. EU-landene betalte daglig omkring 7 milliarder kroner til Russland for disse leveransene også etter at krigen begynte. Omtrent 40 % av elektrisk strøm ble i EU produsert med fossilt brennstoff. Tyskland sto i volum for den største importen av naturgass, dernest Polen, Belarus og Tyrkia. Stans i gassleveranser fra Russland til Tyskland ble ansett å kunne føre til økonomisk tilbakegang i Tyskland. Anslagene var usikre og spente fra 0,5 til 6 % fall i brutto nasjonalprodukt med fare for at tilbakegangen kunne vare i mange år med ringvirkninger i andre land.
Naturgass fra Russland utgjør 6 til 8 % av EU-landenes totale energiforbruk. Det stor forskjell i hvor avhengig EU-landene er av russisk gass. Ungarn er mest avhengig av russisk gass ved at denne dekker 40 % av energiforbruket i landet. Italia, Latvia, Slovakia og Tsjekkia får rundt 20 % av sitt energiforbruk dekket av russisk gass. For eksempel kan Latvias årlige forbruk dekkes med noen få skipslaster LNG. Halvparten av tyske boliger varmes opp med gass og 15 % av Tysklands elektrisitet produseres ved hjelp av russisk gass. Tyskland er den største kjøperen av russisk gass og har få alternativer. I EU er det 26 terminaler som kan ta i mot LNG fra skip og disse dekker 25 % av EUs gassforbruk. Tyskland har selv ingen LNG-havner og må i såfall importere gassen via for eksempel Belgia eller Frankrike. Konsulentselskapet Rystad Energy mener at det er nok LNG i verden til å dekke EUs behov, men at terminalene er flaskehals. Qatar er en stor LNG-aktør. Norge har leveranseproblemer etter brannen på Equinors anlegg på Melkøya i 2020. Rystad tror at EU-landene kan redusere gassbehovet med 20 % ved energisparing. Med iverksetting av alle tiltak kan EU-landene klare seg helt uten russisk gass innen utgangen av 2022 ifølge Rystad. Mot slutten av august 2020 var gassprisen i Europa på et nivå som nær tilsvarte 500 US dollar for et fat olje, altså fem ganger oljeprisen. Ifølge råvareanalytikeren Bjarne Schieldrop i SEB er markedet så høyt at det er nær ved å ikke fungere.
Landene som tidligere (2020) har importert mest gass fra Russland (milliarder m3):
Land som tidligere (2021) har importert størst andel (%) av sin olje fra Russland:
Matproduksjon
Russland og Ukraina står til sammen for nær 30 % av verdens eksport av hvete. De to landene står til sammen for 60 % verdens produksjon av solsikkeolje. 25 afrikanske land importerer mer enn en tredjedel av sin hvete fra Russland og Ukraina. Av Somalias hveteimport kommer 30 % fra Russland og 70 % fra Ukraina, for Egypt er tallene henholdsvis 60 % og 20 %, og for Sudan 70 % og 4 %. For råvarene hvete, bygg, mais, og raps samt solsikkefrø og -olje kommer 23 % av Tyrkias import fra Russland, mens for Kina kommer 17 % fra Ukraina.
Omtrent 25 % av råvarene til verdens samlede produksjon av kunstgjødsel kommer fra Russland. Nitrogen, kalium og fosfor er de viktigste og særlig innenfor kalium er Russland en stor produsent. Kunstgjødselproduksjon bruker blant annet energi fra naturgass og knapphet/høye priser på gass kan forplante seg til matproduksjon. Blant annet den norsk produsenten Yara kjøper store deler av kalium og fosfor fra Russland særlig fra selskap eid av Dimitrij Mazepin som har nær forbindelse med Putin.
Steinerskolen i Ås
Steinerskolen i Ås er en Steinerskole som ligger i Ås kommune utenfor Oslo.
Russlands invasjon av Ukraina 2022
Advarsler og antatte planer
De første amerikanske advarslene kom i mars 2021 på bakgrunn av russiske øvelser i Russland, nær grensen til Ukraina. Utover høsten 2021 begynte USA å formidle etteretning om Russland med Ukrainas ledelse og med offentligheten. Det var uvanlig og historisk nytt å offentliggjøre opplysninger fra etterretningstjenestene på denne måten. Nils Andreas Stensønes, sjef for Etterretningstjenesten i Norge, uttalte 5. mars 2022 at de høsten 2021 fikk indikasjoner på at Putin planla å invadere og at dette ble tydelig i begynnelsen av 2022. Ifølge Stensønes kjente Etterretningstjenesten til invasjonen før den var i gang og at det ikke er tvil om at den endelige beslutningen ble tatt av Putin selv.
William Burns, sjef for det amerikanske Central Intelligence Agency (CIA), var i Moskva i november 2021 og samtalte med Putin om situasjonen. Bakgrunn for møtet var russisk styrkeoppbygging langs grensen og mulighet for utvidet russiske militær tilstedeværelse inne i Ukraina og en eventuell invasjon av Ukraina. Amerikanske myndigheter anså styrkeoppbyggingen langs grensen for uvanlig. Den amerikanske ledelsen ville med møtet gjøre det klart for Putin at USA var kjent med hva som foregikk. Tidlig i desember var CIA usikre på om Russland ville invadere, men fordi russiske styrker var klargjort antok CIA at Russland kunne angripe i løpet av vinteren. Amerikanske myndigheter ba 11. februar amerikanske borgere om å forlate Ukraina.
Amerikanske myndigheter antok at Putin ville vente med et angrep til etter olympiske vinterleker i Beijing (avsluttet 20. februar), blant annet for å ikke irritere Kinas ledere. Kinesiske myndigheter nektet for at angrepet ble utsatt etter avtale med Xi Jinping. Russlands okkupasjon av Krim i 2014 begynte noen dager etter Vinter-OL 2014 i den russiske byen Sotsji. Krigen i Sør-Ossetia 2008 begynte samtidig som Sommer-OL 2008. Ifølge etterretningsrapport sitert av New York Times ba den kinesiske ledelsen om at invasjonen ble utsatt til etter OL; den kinesiske ledelsen har avvist påstanden. Drøftingen mellom Russlands og Kinas regjeringer kan ha skjedd mellom tjenestemenn på nivå under Putin og Xi. Bloomberg meldte 22. januar 2022 at Putin og Xi kan ha tatt opp temaet i en samtale de hadde i januar; kinesiske myndigheter understreket i den forbindelse at alle land ventes å legge ned våpnene under olympisk leker samt syv dager før og etter lekene.
Utover vinteren 2022 advarte NATO og USA mot at et russisk angrep var nært forestående og antok at Russland ville bruke en konstruert hendelse, og spre videoer av dette, for å få et påskudd til å invadere. En såkalt falsk flagg-operasjon. President Biden orienterte fredag 18. februar president Macron, generalsekretær Stoltenberg og andre NATO-ledere om at Putin ifølge amerikansk etterretning hadde bestemt seg for å invadere. Samme kveld (europeisk tid) fortalte Biden pressen at russiske styrker ville invadere i løpet av få dager eller en uke.
Mange land evakuerte diplomater og egne borgere før invasjonen. Kina begynte evakuering av egne borgere 1. mars 2022.
Motiver og begrunnelser
Ifølge Bloomberg News var det Putin selv, sammen med tre «hauker» i toppledelsen, som tok den endelige beslutningen om å invadere Ukraina; forsvarsminister Sergej Sjojgu, leder i Russlands sikkerhetsråd Nikolaj Patrusjev og sjef for generalstaben Valerij Gerasimov.
Russlands begrunnelser
I en tale natt til 24. februar da angrepet startet fokuserte Putin på den nære historien, og en geopolitisk motivert frykt for en østlig utvidelse av NATO til det som oppfattes som Russlands historiske landområder.
Putin sa i denne talen natt til 24. februar at målet med angrepet var å «demilitarisere» og «avnazifisere» Ukraina, ikke å okkupere landet. Putin beskyldte NATO for å true «vår historiske fremtid som nasjon». Putin begrunnet angrepet med å ville beskytte befolkningen mot forfølgelse og folkemord.
Russiske myndigheter hevdet 24. februar at de rettet angrepene mot militære mål og ikke ville angripe byer.
I talen han holdt den 21. februar 2022 trakk Putin i tvil Ukrainas rett til suverenitet ved å hevde at Ukraina ikke har hatt en stabil tradisjon for en reell statsdannelse. Samtidig anerkjente han uavhengigheten og suvereniteten til «Folkerepublikken Donetsk» og «Folkerepublikken Lugansk».
Putin sa i fjernsynstalen 21. februar at Ukraina ikke bare er et naboland, men en uadskillelig del av Russlands historie og kultur, og at russere og ukrainere er ett folk. Han sa at et NATO-medlemskap for Ukraina ville være en fiendtlig handling.
Kommentarer til begrunnelsene
Den rådende fremstillingen i det offisielle Russland i forbindelse med invasjonen var at det er ny-nazister som styrer dagens Ukraina, ifølge forskeren Seva Gunitsky til vox.com. Volodymyr Zelenskyj er av jødisk opphav og mistet slektninger under holocaust og avviser noen nazi-tilknytning. Vestlig presse peker på at det ikke har pågått noe folkemord i Ukraina etter uavhengigheten fra Sovjetunionen.
Ifølge en artikkel i den amerikanske næringslivsavisen The Wall Street Journal var den reelle begrunnelsen for Putins fokus på Ukraina hans frykt for at en vellykket utvikling av landet ville føre til krav om tilsvarende i Russland.
Russlands påstand om nazister i Ukraina
Propaganda fra Putin har i mange år gitt inntrykk av at sosiale og politiske forhold i Ukraina styres av nazister. Sven Holtsmark ved Forsvarets høyskole sier at det finnes høyreekstreme grupper i Ukraina men at disse er av liten betydning i det ukrainske samfunnet og ikke har påvirket den sittende regjeringen. Putin forsøker å fremstille angrepet på Ukraina som en fortsettelse av krigen mot nazistene (det vil si andre verdenskrig) 1941–1945. Andre verdenskrig innebar store tap for Sovjetunionen, og i Sovjetunionen var historien om seieren over nazistene sentral og krigen var et levende minne og sentralt i sovjetisk identitet. Sovjetunionens rolle som en av de allierte i etterkrigstidens Tyskland innebar et fokus på å demilitarisere og avnazifisere Tyskland, og forestillingen om «landet som bekjempet nazistene» ble i 1960-årene fremmet som en del av den sovjetiske identiteten.
Før invasjonen
Ifølge Alexander Gabuev, ved Carnegie Moscow Centre, har en elite rundt Putin kapret den russiske staten og forveksler private interesser med Russlands. Gabuev skrev i februar 2022 at selv en rask seier med små tap i Ukraina ville være skadelig for Russland. Gabuev fremholder at Putin og hans krigskabinett består av menn på rundt 68 år og de fleste med bakgrunn fra KGB. Ifølge Gabuev er det disse som i realiteten har utformet utenrikspolitikken, ikke drevne diplomater som Sergej Lavrov. Gabuev antok at disse personene har lite å tape på sanksjoner mot Russland.
Zbigniew Brzeziński konkluderte i 1997 med at uten Ukraina er ikke Russland et eurasiatisk imperium. Han trodde at dersom Russland gjenerobret Ukraina ville Russland på ny bli en stormakt. Brzeziński forutså at Ukrainas utvikling ville være avgjørende for sikkerhetspolitikken i Europa etter den kalde krigen. Han mente i 2015 at situasjonen hadde utviklet seg til en ny kald krig og at vesten burde gjøre det mer kostbart for Putin å bruke militærmakt. Han mente at Putin burde få en troverdig garanti for at Ukraina ikke ville bli medlem av NATO.
Harley Balzer ved Georgetown University skrev i 2015 at Ukraina er langt viktigere for Russlands ledelse enn det er for USA eller EU. Ifølge Balzer er en «eurasisk» union siktemålet med Putins utenrikspolitikk og en slik union er utenkelig uten Ukraina. Den russiske militære ledelsen anså Ukrainas nærmere økonomiske forbindelser med EU som et steg mot medlemskap i NATO. Ifølge Balzer anser Putin et økonomisk vellykket og demokratisk Ukraina som en trussel mot Putins regime og den styrende eliten i Russland. Meningsmålinger i Ukraina viste at i 2012 var 17 % for NATO-medlemskap og 70 % mot; i juli 2014 (etter okkupasjonen av Krim) var 44 % innbyggerne for NATO-medlemskap og 34 % mot (støtte til ukrainsk NATO-medlemskap vokste utover høsten 2014). Meningsmålinger i Russland sommeren 2014 viste at 5 til 10 % av russerne støttet militær aksjon mot Ukraina, mens 90 % støttet annekteringen av Krim. Ifølge Balzer har europeiske bedrifter og politikere som tjener godt på samarbeid med russiske statsbedrifter ledet an i legitimeringen av Putins politikk overfor Ukraina. Balzer advarte mot å la Putins politikk overfor tidligere sovjetiske territorier lede til væpnet konflikt.
John Brennan, tidligere CIA-sjef, uttalte i 2017 hadde vesten burde ha forsynt Ukraina med våpen i 2014 for krigføring i Donbas.
Den amerikanske statsviteren John Mearsheimer mener NATO og de vestlige landene bærer ansvar for å ha provosert Russland til å angripe. Ifølge Mearsheimer begynte problemet i 2008 da president George Bush uttalte at Ukraina og Georgia ville bli medlemmer av NATO, noe russiske leder anså som en eksistensiell trussel mot Russland. USA ignorerte advarselen fra Russland og fortsatte med å støtte vestorienteringen av Ukraina. Situasjonen ble ifølge Mearsheimer tilspisset under Trump med blant annet salg av «defensive» våpen til Ukraina og under Biden med blant annet marineøvelse i Svartehavet. Mearsheimer mener det ikke er Putins imperieambisjoner eller irrasjonalitet som er årsaken til krigen. Mearsheimer uttalte i februar 2022 at Russland burde få tydelig budskap om at Ukraina ikke ville bli tatt opp i NATO. Han sammenlignet et Russlands forhold til Ukraina med USAs forhold til Mexico og Cuba, og der USA neppe ville aksperte andre stormakter å inngå militærallianser. Mearsheimer sammenligner dette med Monroedoktrinen. Mearsheimer har lenge ment at ekspansjonen østover har økt faren for krig mellom land med atomvåpen. Fra Mearsheimers perspektiv er utvidelse av NATO det sentrale i den vestlige strategien og utvidelse av EU er en del av strategien sammen med omdanning av Ukraina til et USA-vennlig liberalt demokrati.
Historikeren Timothy Snyder advarte mot Putins planer blant annet i boken The road to unfreedom (2018). Ifølge Snyder handler russisk propaganda om å blande fakta og fiksjon slik at det skapes mest mulig uklarhet og forvirring. Snyder nevner blant annet at etniske russere i Ukraina ble tvunget til å bruke ukrainsk språk samtidig som russiske myndigheter hevder at det ikke finnes et eget ukrainsk språk; et publikum fikk høre at Ukraina er et jødisk påfunn, et annet at Ukraina er nazistisk. Putins regime representerer ifølge Snyder en høyrevridd imperialisme der Russland har rett til å fortelle ukrainerne at de egentlig er russere. Oppretting av forestilt urett fra fortiden er vesentlig for Putin, ikke fremtiden.