cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Brun flatdøgnflue
Levevis
Brun flatdøgnflue lever mesteparten av sitt liv som larver eller nymfer. Eggene slippes av hunnen ned på vann overflaten. De synker straks til bunnen. Nymfene lever nedgravd i bunnmaterialet, i mudder og sand på bunnen. De klekker tidlig på forsommeren vanligvis 3-4 uker etter isløsning.
Nymfene lever av organisk materiale, som alger eller råtnende planter. Men også av andre mindre dyr eller fiskeegg.
Brun flatdøgnflue tilhører gruppen insekter med ufullstendig forvandling, som betyr at den ikke har et puppestadium mellom nymfestadiet og «Fluestadiet» (imago). Døgnfluenes livssyklus er enestående i dyreriket på grunn et mellomstadie kalt subimago som ingen andre kjente insektsgrupper gjennomgår. Fluefiskere kaller dette stadiet for dun (engelsk).
De voksne flyr fra mai til juli. De voksne kan ikke ta til seg føde eller fuktighet som voksne individer. Hanner lever sjeldent mer enn ett døgn.
Universitetsrangering
Universitetsrangering er en utbredt type av evaluering av ulike aspekter av kvalitet eller nytte av høyere utdanning. Det finnes to globale rangeringer av universiteter generelt, og en global rangering av businessutdanninger, alle tre med rangering på lærestedsnivå basert på ulike indikatorer. Det finnes dessuten en rekke nasjonale systemer for universitetsrangering i nesten alle industrialiserte land i Europa og Nord-Amerika, men ikke i Norge.
De fremste rangeringsstudiene gjøres av Jiaotong-universitetet i Shanghai og Times Higher Education i London. For business-utdanningene publiseres den største globale rangeringen av Financial Times, og her rangeres både MBA-utdanninger, lederutdanninger og utdanningsprogrammer for toppledere. Det gjennomføres også egne studier for de tysktalende land, Benelux-landene, for læresteder i Storbritannia, og Frankrike.
I Norden utarbeider Svenskt Näringsliv den årlige rangeringen Högskolekvalitet, mens den danske tenketanken CEPOS hvert år utgir Universitetslisten, begge basert på spørreundersøkelser blant ferdig utdannede kandidater etter inntreden i arbeidsmarkedet. Den svenske studien rangerer bare på utdanningsnivå, ens den danske også rangerer på lærestedsnivå.
Metode
Metodene for å vurdere og sammenlikne kvalitet i utdanning eller forskning er omdiskuterte, og utgjør i seg selv et betydelig forskningsfelt. De fleste undersøkelser baserer seg på spørreundersøkelser og/eller bruk av statistiske data, og fokuserer ofte på et eller flere av følgende kriterier:
Vanligvis rangerer man enten hele lærestedet som sådan, eller man rangerer studieprogrammene for seg. Den svenske Högskolekvalitet sammenlikner bare på studienivå, mens den danske Universitetslisten sammenlikner både på studie- og lærestedsnivå. De store, globale studiene som QS-THE og Shanghai Jiantong (ARWU) har ofte rangert på lærestedsnivå samt på studieretningsnivå (humaniora, naturvitenskap, osv.).
Liste over universitetsrangeringer
De viktigste rangeringsstudiene som gjøres regelmessig, er:
I tillegg til de nevnte rangeringene, gjøres det ytterligere kvalitetsrangeringer av høyere utdanning i bl.a Argentina, Brasil, Bulgaria, Chile, Filippinene, India, Kina, Pakistan, Romania, Russland, Spania, Sveits, Sør-Korea og Ukraina.
Torskekveis
Torskekveis (Pseudoterranova decipiens) er en art i gruppen rundormer. Den forårsaker kveis hos torsk men kan også angripe andre fisk som f.eks. vanlig ulke (Myoxocephalus scorpius) og dvergulke (Taurulus bubalis).
Den kan gi sykdom hos mennesker. Genetiske studier kan tyde på at torskekveisen er delt opp i tre reproduktivt isolerte arter.
Deler av livssyklusen foregår i selarter som steinkobbe (Phoca vitulina)
Taksonomisk plassering
Taksonomien er usikker og under endring spesielt når det gjelder oppdelingen i klasse og orden.
1414 Jérôme
1414 Jérôme er en hovedbelteasteroide og går i bane innenfor asteroidefamilien Dora. Den ble oppdaget 12. februar 1937 av Louis Boyer ved Observatoire astronomique d’Alger - Bouzaréah i Alger.
Yukio Ozaki
Yukio Ozaki (尾崎 行雄 Ozaki Yukio, født 24. desember 1858, død 6. oktober 1954) var en liberal japansk politiker. Ozaki var motstander av militarisme, og han satt i fengsel under begge verdenskriger. Han hadde sterke bånd til Vesten.
I 1890 ble han valgt til det første japanske parlamentet, som representant for Mie-prefekturet. Fra 1898 var han utdanningsminister i Okuma-ltagaki-regjeringen. I perioden 1890-1952 var han representant i riksdagen, og hadde flere viktige posisjoner, blant annet ordfører i Tokyo.
Mange av de japanske kirsebærstrærne i West Potomac Park rundt Tidal Basin i Washington, DC ble donert av Ozaki mens han var borgermester i Tokyo. De danner grunnlaget for den årlige National Cherry Blossom Festival i Washington, DC.
Piet Sielck
Piet Sielck (født 14. november) er en tysk gitarist som har spilt sammen med Kai Hansen i forløperen til Helloween, da kalt Iron Fist. Piet spiller nå i Savage Circus sammen med trommeslageren Mike Terrana.
Den blå byen ved sundet
Kunstneren Bjørn Elvenes lanserte i 1999 en ide om å lage et kunstverk ved å male bygningene på Sortland blå. Ideen ble tatt godt imot av kommunen, og Sortland kommune satte i gang et pilotprosjekt med ei kommunalt oppnevnt styringsgruppe og ei faggruppe med rådgivende funksjon. Pilotprosjektet ble avsluttet i 2001.
Etter hvert oppsto det uenighet mellom Bjørn Elvenes og kommunen om blåby-prosjektet. Uenigheten gikk på den kunstneriske retningen til prosjektet, og hvem som skulle eie rettighetene til prosjektet. Kommunen videreførte blåby-prosjektet, og fikk tilskudd fra flere offentlige instanser. Samtidig fortsatte Bjørn Elvenes arbeidet med sin versjon av prosjektet.
Den kommunale videreføringen av blåby-prosjektet er nå ivaretatt gjennom Brandr-prosjektet, som ble avsluttet 14. juni 2006.
Resultatet av blåby-prosjektet er at flere bygninger i Sortland sentrum har blitt malt i ulike blåtoner. Noen av bygningene har også fått små dikt og tekster malt på veggene, utarbeidet av ungdom i Vesterålen og forfatteren Lars Saabye Christensen.
Tilhengerne av prosjektet mener at blåmalinga tilfører Sortland noe unikt, og at markedsføringen av Sortland som den blå byen vil gi stedet større oppmerksomhet. Men mange av innbyggerne på Sortland og i Vesterålen er imot blåmalinga. De mener den blå fargen er stygg, kald og unaturlig, og at det er galt av Sortland kommune å bruke penger på et slikt prosjekt. Motstanderne av prosjektet har møtt liten forståelse i Sortland kommune, men motstanden har vist seg ved at det har vært relativt liten oppslutning om dugnader i forbindelse med blåmalinga, og en noe lunken holdning til prosjektet fra huseierne på Sortland.
Blåbyen har gitt navnet til fotballklubben Blåbyen Ballklubb, som hadde lag i 4. divisjon for Lofoten og Vesterålen i 2003 og 2004. Klubben spilte selvsagt i blå skjorter.
Blåby-prosjektet på Sortland har gitt inspirasjon til Tysvær kommune i Rogaland, der kultursjefen og teknisk sjef i 2004 ønsket at hvert byggefelt i kommunen skulle ha sin egen farge som alle husene i byggefeltene skulle males i.
«Den blå byen» ble 13. juni 2008 registrert som norsk varemerke 246391. Merket er et fellesmerke som forvaltes av Sortland kommune, men det kan fritt benyttes av alle organisasjoner og næringsdrivende for relevant virksomhet.
Island
Island, offisielt Republikken Island, er en europeisk republikk som omfatter en øy i Nord-Atlanteren på Den midtatlantiske ryggen, like syd for polarsirkelen. Landet har rundt 366,500 innbyggere per 2020, og et areal på 103,000 km². Øyas hovedstad og største by er Reykjavík, som med forsteder og omkringliggende områder på sørvestkysten er hjemsted til to tredjedeler av øyas befolkning. Innlandet er preget av lavaørkener, fjell og vulkaner, og er ubebodd. Island er ei vulkansk øy som, i tillegg til å ligge i skjæringspunktet mellom de nordamerikanske og eurasiske kontinentalplatene også ligger over et varmepunkt. Øya er med dette vulkansk og geologisk aktiv. Geologisk sett ligger Island både i Eurasia og Nord-Amerika.
Ifølge Landnámabók var nordmenn de første bosetterne på øya i år 874 e.kr., da Ingolf Arnarsson slo seg ned der. Fra 1262 til 1918 var Island en del av det norske, og sist det danske monarkiet. Island ble uavhengig fra Danmark under andre verdenskrig, og republikken Island ble etablert den 17. juni 1944.
I dag er Island et demokratisk land med en fri markedsøkonomi. I de siste årene har Island blitt rangert blant de rikeste, og mest utviklede nasjoner i verden. Utviklingen stagnerte noe som et resultat av finanskrisen i 2008, som førte til at tre av landets største banker kollapset. Island er også et svært fredelig land, og har ligget på toppen av tabellen fra Global Peace Index siden 2008.
Naturgeografi
Island er verdens attende største øy og den nest største i Europa (etter Storbritannia). Island ligger like sør for polarsirkelen, om lag 1000 km vest for Norge. Øya ligger på Den midtatlantiske ryggen hvor de eurasiske og nordamerikanske kontinentalplatene glir fra hverandre. Øya ligger også over et varmepunkt. Disse forholdene gjør området geologisk svært ustabilt med hyppige jordskjelv og vulkanutbrudd. Figur 1 viser hvor Den midtatlantiske ryggen går igjennom Island, og at de aktive vulkanene ligger på denne ryggen. Men den geologiske aktiviteten gir også varme kilder som islendingene utnytter til oppvarming, kraftproduksjon og i turistnæringen. Island har en aktiv «bassengkultur» i de mange svømmebassengene også utendørs, som er varmet fra varme kilder. Reykjavík har sju offentlige bad, av dem er kun ett under tak.
Grovt sett kan Island deles i to: kystområdene som er innskåret av fjorder og innlandet som for en stor del består av fjellområder, lavaørkener og isbreer. Befolkningen bor stort sett langs kysten, særlig i området rundt Reykjavík sørvest på Island. Det går vei rundt hele øya, og det er mulig å krysse innlandet med terrengbiler.
Rundt elleve prosent av Island er dekket av over 400 breer, men det forsvinner anslagsvis elleve milliarder tonn is hvert år. Det er fryktet at de siste vil være borte innen år 2200.
Isbreen Vatnajökull er den nest største isbreen i Europa, etter Austfonna på Svalbard. Den dekker 8 100 km² av den 103 000 km² store øya. Langjökull er Islands nest største isbre, med betydelig mindre areal enn Vatnajökull.
Klimaet på Island er atlantisk, modifisert av balansen mellom den varme Golfstrømmen og forskjellige kalde polarstrømmer. Middeltemperaturen i Reykjavík er 11 ℃ i juli og −1 ℃ i januar. Den nordøstlige delen av Island ligger i regnskyggen fra de store breene og har tørt klima. Reykjavík har om lag samme årsnedbør som Oslo, men like mange dager med regn som Bergen.
Urbanisering
Höfuðborgarsvæðið («Hovedstadsregionen») er et større urbanisert område rundt hovedstaden, og denne har tilsammen en befolkning på rundt 217,000, noe som utgjør rundt 65 % av landets totale befolkning.
Regionen består av foruten Reykjavík, også av byene Kópavogur, Hafnarfjörður, Garðabær, Mosfellsbær, Seltjarnarnes, og Kjósarhreppur.
Islands befolkning blir stadig mer urbanisert. Av befolkningen på 338,349, bor 267,259 (ca. 80 %) i de ti største tettstedene:
Zagato Raptor
Zagato Raptor, også kjent som Lamborghini Raptor, er en konseptbil designet for den italienske bilprodusenten Lamborghini av Zagato i samarbeid med Alain Wicki, som var ansatt hos Lamborghini. Bilen ble første gang presentert på bilutstillingen i Genève i 1996, og er utstyrt med en innovativ dørløsning, hvor hele den midtre delen av bilen svinger opp og frem. Chassiset er hentet fra en firehjulsdreven utgave av Lamborghini Diablo.
Bornholms regionskommune
Bornholm regionskommune er en dansk kommune i Region Hovedstaden og ligger på øyen Bornholm i Østersjøen, midt mellom Sverige og Tyskland. Største by og kommunesenter er Rønne.
Zagato Raptor
Bilen er utstyrt med både V12-motoren og drivverket fra Diablo, men det faktum at bilen mangler ABS-bremser og antispinn-systemer, samt at karosseriet i stor grad er fremstilt av karbonfiber, gjør at den er adskillig lettere enn Diablo.
Bornholms regionskommune
Bornholm ligger 145 kilometer sørøst for København, 37 kilometer sør for Sverige, 88 kilometer nord for Tyskland og 90 kilometer nordvest for Polen. Bornholms Regionskommune omfatter ikke Ertholmene med fortet Christiansø nordøst for Bornholm, som er direkte underlagt Forsvarsministeriet.
Zagato Raptor
Mange mente modellen var utmerket til å fylle tomrommet mellom Diablo og dens etterfølger, den gang kalt Canto, men Lamborghini valgte å ikke produsere Raptor. Alain Wicki forsøkte senere å videreutvikle den på egen hånd, med hjelp fra Zagato, men det ble aldri startet noen ytterligere produksjon. Wicki eide selv den eneste prototypen frem til 2000, da den ble auksjonert bort til en privat samler.
Island
Religion
Den islandske konstitusjonen garanterer religionsfrihet, mens den islandske protestantisk kirken er en statskirke. Det islandske folkeregisteret registrerte i 2017 hvilken religiøs tilknytning befolkningen hadde:
De resterende 5,2 % omfatter blant annet 20 til 25 andre kristne forsamlinger og andre ikke-kristne religiøse forsamlinger.
Nils Hertzberg (sorenskriver)
Nils Christian Egede Hertzberg (født 20. januar 1866 i Asker, død 5. mai 1940 i Oslo) var en norsk jurist og redaktør av Romsdals Tidende som ble utgitt fra 1892 til 1916. Hertzberg var ordfører i Molde 1908–10 og 1914–16.
Bornholms regionskommune
Regionskommunen fungerte også som amt fra 1. januar 2003 til og med 31. desember 2006, men med kommune- og regionreformen har kommunen fra 1. januar 2007 hørt under Region Hovedstaden.
Nils Hertzberg (sorenskriver)
Biografi
Han var sønn av den senere statsråd Nils Hertzberg (1827–1911) som var av slekten Hertzberg og lærer ved Asker seminar da sønnen ble født. Mora het Martha Cathrina Marie Clauson (1844–1928).
Bornholms regionskommune
Kommunen oppstod gjennom folkeavstemning 29. mai 2001 ved sammenslåing av de tidligere kommunene Allinge-Gudhjem kommune, Hasle kommune, Neksø kommune, Rønne kommune og Åkirkeby kommune. Endelig bestemte Folketinget i Lov af 19.3.2002 om sammenlægning af de bornholmske kommuner at kommunene skulle slås sammen til Bornholms Regionskommune.
Island
Politisk system
Landet ble hardt rammet av finanskrisen i 2008 og 2009. Etter sterkt folkelig press varslet statsminister Geir H. Haarde (Selvstendighetspartiet) i januar at det vil bli avholdt nyvalg våren 2009, to år før planen. Han varslet like etter regjeringens avgang. Regjeringen var et samarbeid mellom de to største partiene etter 2007-valget, Selvstendighetspartiet og Sosialdemokratene.
Bornholms regionskommune
Kommunalbestyrelsen (kommunestyret) på 27 medlemmer fungerte som sammenslåingsutvalg i 2002 og er siden regionskommunens kommunale folkevalgte organ. Fra 1. januar 2018 har kommunestyret 23 medlemmer. Antall ansatte i kommunen var 3 800 årsverk i 2007.
Nils Hertzberg (sorenskriver)
Biografi
Etter examen artium fra Aars og Voss' skole i 1883 og cand.jur. i 1888, ble han i 1889 dommerfullmektig hos sorenskriveren i Romsdal, fra 1891 sakfører i Molde og fra 1893 høyesterettsadvokat. Samme år giftet han seg med Gudrun Onsum fra Veblungsnes. I 1898 ble han redaktør av Romsdals Tidende. Hans advokatkontor brant bort under bybrannen i 1916. Han ble sorenskriver i Romsdal 1919 og fra 1926 til 1936 var han sorenskriver i Nord-Jarlsberg, bosatt i Holmestrand. I 1932 utga han ei slektsbok om Hertzberg (slekt).
Island
Politisk system
Sosialdemokratene og de venstregrønne etablerte etter initiativ fra presidenten en midlertidig overgangsregjering som skulle sitte fram til valget med en lovnad om støtte fra Senterpartiet.
Bornholms regionskommune
Byer
Alle større byer på øyen ligger ved kysten og har en havn – med ett unntak, Aakirkeby, som dog har en havn ved Boderne.
Island
Politisk system
Finanskrisen og Islands forhold til EU preget Alltingsvalget der de to venstrepartiene gikk sterkt fram på bekostning av det konservative Selvstendighetspartiet som har regjert alene og i ulike koalisjoner sammenhengende de siste 18 årene. De to venstrepartiene fikk sammen flertall ved valget og fortsatte samarbeidet med sosialdemokraten Johanna Sigurdardottir som statsminister. De to partiene var uenige i EU-spørsmålet. Sosialdemokratene gikk til valg på islandsk EU-medlemskap og innføring av euro, mens de venstregrønne var motstandere av medlemskap. Det var klart at sosialdemokratene ville innlede forhandlinger med sikte på et medlemskap.
Nils Hertzberg (sorenskriver)
Verv
Nils Christian Egede Hertzberg engasjerte seg på mange felter i samfunnet. Han var kommunestyrerepresentant i Molde i 1898–1901 og 1905–07 og ordfører 1908–10 og 1914–16. Han hadde en rekke kommunale verv i Molde, og etter bybrannen der i 1916 fikk han en hedersgave av kommunen og befolkningen for sin innsats. Han var medlem av Molde Sparebanks direksjon, Den norske sakførerforenings hovedstyre, jernbaneforeningen og reiseforeningen i Møre og Romsdal. Han hadde flere tillitsverv innen idrettsforeningen og var skidommer i 35 år.
Island
Forhandlinger om EU-medlemskap
Den 16. juli 2009 stemte Alltinget for en søknad om EU-medlemskap med 33 mot 28 stemmer. Island leverte sin søknad om medlemskap i EU den 23. juli 2009, og den 24. februar 2010 vedtok Europakommisjonen å innlede medlemskapsforhandlinger med Island. Den 17. juni 2010 ble Island tildelt status som søkerland på EUs toppmøte. I 2014 trakk Island søknaden om medlemskap.
Tidligere var også USAs militærbase på Keflavík et politisk stridstema, men denne basen ble nedlagt den 30. september 2006.
Regioner, fylker og kommuner
Island er delt inn i åtte regioner: Höfuðborgarsvæðið, Reykjanes, Vesturland, Vestfirðir, Norðurland vestra, Norðurland eystra, Austurland og Suðurland.
Regionene er igjen er delt opp i 23 fylker og 79 kommuner.
Naturressurser
Likevel dominerer fiskerinteressene landets økonomiske politikk, og frykten for å miste råderetten over fiskeressursene er den viktigste grunnen for EU-motstanden på Island. Ved siden av fisk er det fårekjøtt som preger «det islandske kjøkken».
1990-årene
Økonomien på Island var ustabil, men preget av høy økonomisk vekst, lav inflasjon og lav arbeidsledighet gjennom 1990-årene. Konsumprisindeksen økte fra 145,5 i 1990 til 189,6 i 1999, noe som gir en årlig prisvekst på 2,7 %. Den økonomiske veksten, målt i endring i BNP, varierte mye gjennom 1990-årene, med en nedgang på over 3 % i 1992, men også flere år med vekst på 5-6 %. I perioden 1996–2000 hadde Island en vekst på over 4 % hvert år.
Valutaen ble devaluert flere ganger gjennom 1990-årene. Islands sentralbank devaluerte den islandske kronen med 6 % i 1992, og senere 4 ganger på mindre enn 12 måneder i 1998–1999.
2000-årene
I 2000-årene hadde den økonomiske veksten fortsatt. Den industrielle utbyggingen hadde fortsatt, og særlig byggingen av det store energi- og aluminiumverket øst på Island fra 2003 bidro til dette. Den samlede investeringen i dette anlegget tilsvarte over 30 % av Islands BNP i 2003.
Imidlertid fikk Island store problemer i 2007–2008, blant annet på grunn av en overoppheting i økonomien og subprime-lånekrisen. Finanssektoren hadde blitt en stor og dominerende næring på Island; den utgjorde 90 % av den islandske børsen i starten av 2008, og de islandske bankene var 9 ganger større enn Islands samlede BNP. Dette gjorde at finansnæringen påvirket økonomien i stor grad.
I et foredrag for Kredittilsynet i april 2008 pekte sentralbanksjef Ingimundur Fridriksson på tre faktorer som årsak til overopphetingen av den islandske økonomien :
Disse faktorene gjorde at handelsunderskuddet og inflasjonen ble høy. Sentralbanken holdt styringsrenten høy for å forsøke å avkjøle økonomien og holde inflasjonen nede. Inflasjonen var 6,9 % i 2006, 5,9 % i 2007 og lå over 6 % det meste av 2008. I desember 2008 lå årlig inflasjon på 18,1 %. Dette oversteg inflasjonsmålet som ble satt i 2001, på 2,5 %. Sentralbankens utlånsrente hadde da steget gradvis fra 2004, og hadde fra april til januar 2009 derfor ligget på rundt 15 %. Dette var det høyeste nivået siden våren og sommeren 1989.
Problemene gikk også ut over verdien av den islandske kronen; målt mot den norske kronen kostet 100 islandske kroner rundt 6,50 norske kroner første halvdel av mai 2008, mot 8,50 i samme periode i 2006. I oktober 2008 falt verdien ytterligere, fra 5,27 norske kroner 1. oktober til 2,76 norske kroner 13. oktober, hvorpå handelen med islandske kroner ble stanset hos norske banker. Den 10. desember 2008 ble den islandske kronen også suspendert fra Norges Banks noteringer. Denne suspensjonen skulle opphøre så snart Den europeiske sentralbanken gjenopptok handelen med islandske kroner. Siste registrerte kurs (2008) var 3,16 mot norske kroner.
Den høyeste konstruksjonen i Vest-Europa ligger på Island. Det er den 412 meter høye langbølgeradiomasten på Gufuskálar nær Hellissandur.
Veinett
Island har en høy biltetthet per innbygger, med en bil per 1,3 innbygger, noe som gjør bil til den viktigste kommunikasjonsformen. Island har 13,034 km med offentlig vei, hvor 4,617 km er med fast veidekke/asfaltert, og 8,338 har løst dekke. Veier uten fast dekke er hovedsakelig i avsidesliggende områder.
Ringveien på Island ble ferdigstilt i 1974, og er Islands viktigste kommunikasjonskanal landet igjennom. Den er 1,337 km lang og nesten hele strekningen har veien to filer – én fil i hver retning, bortsett fra der den passerer gjennom større tettsteder og byer hvor den i noen tilfeller har flere filer i hver retning. I tillegg er veien utvidet i Hvalfjordtunnelen. De fleste broene har en fil og er laget av tre eller stål eller en kombinasjon. Veien er i hovedsak asfaltert, men det finnes fremdeles enkelte strekninger i den østre delen av landet der de fremdeles holder standard fra 1940-årene med kjøreunderlag av grus.
Fly
Islands viktigste internasjonale lufthavn er Keflavík internasjonale lufthavn. I tillegg er det innenlandsruter, samt ruter til Grønland og Færøyene fra Reykjavík lufthavn nær bykjernen. Egilsstaðir lufthavn er reserveflyplass for Keflavík internasjonale lufthavn og denne har ruter til København og Akureyri, i tillegg til hovedstadsflyplassen.
Det er tilsammen 103 registrerte lufthavner og landingsstriper på Island, mange av dem uten fast dekke.
Offentlig transport
Island har ingen jernbane, men det har vært foreslått å knytte Keflavík internasjonale lufthavn til Reykjavík med bybane, samt at denne fikk et utbygget nettverk innen hele Reykjavík-området. I dag dekkes dette området av et nettverk av busser, samt drosjer.
Turisme
Også turismen har vokst på 2000-tallet, men det tok 50 år, fra 1950 til år 2000, før antallet utenlandske besøkere per år overskred antallet innbyggere på øya. Med framveksten av lavprisfly økte antallet turister kraftig. Fra 2010 økte antallet turister med 25 prosent hvert år. Rekordåret 2018 kom det 2,3 millioner turister til Island. Samme år sto turismen for 8,4 prosent av bnp og passerte fisket som den viktigste næringen, ifølge OECD. 2019 gikk imidlertid flyselskapet Wow konkurs og året etter rammet koronapandemien Island. Antallet turister 2020 ble 478,000, og i 2021 kom det 687,000. ISB Research regner med 1,5 millioner turister i 2022.
Utdannelse
Det islandske Utdannings-, forsknings- og kulturdepartementet er ansvarlig for utviklingen og utdannelsessystemet på Island. Men førskoler og grunnskolene administreres på kommunenivå.
Førskolene (leikskóli) er for barn opp til seks år, og er ikke obligatorisk. Den obligatoriske skolegangen begynner med grunnskolen (grunnskóli), som består av to nivåer, barneskole og ungdomsskole, ofte innenfor den samme skoleinstitusjonen og skolebygning. Det er obligatorisk skolegang opp til 16 år. Skoleåret er ni måneder, med minimum 180 skoledager, mot tidligere 170 dager.
PISA-programmet, under ledelse av OECD, rangerer den islandske grunnskolen på godt over OECD-gjennomsnittet, og bedre enn Norge.
Den videregående utdannelsen (framhaldsskóli) etterfølger ungdomsskolen. Disse skolene er ikke obligatoriske, men alle som har fullført grunnskole og ungdomsskole har en lovfestet rett til denne.
Litteratur
De meste kjente islandske bidragene til den klassiske litteraturen er islendingesagaene fra tiden da øya ble befolket. Den mest kjente av disse er Njåls saga, en episk beskrivelse av en blodhevn, samt Grønlendingenes saga og Eirik Raudes saga som omhandler oppdagelsen og bosetningene på Grønland og Vinland (dagens Newfoundland og Labrador). Andre kjente og populære islandske sagaer er blant annet Egils saga, Laksdøla saga, Grettes saga, Gisle Surssons saga og Gunnlaug Ormstunges saga.
Musikk
Island har et rikt musikkliv, og de senere årene har flere islandske artister og band fått internasjonal anerkjennelse. Før 1980-årene var islandsk musikk lite kjent utenfor landets grenser. Dette endret seg da jazzfunk/fusion-bandet Mezzoforte slo igjennom internasjonalt med hiten "Garden Party" i 1983. Bandets suksess la grunnlag for en ekstensiv turnévirksomhet i Europa og Japan, og åpnet dører for andre islandske artister som The Sugarcubes, Björk, GusGus og Sigur Rós.
Kjente komponistnavn i musikkverdenen i dag er blant annet Hildur Guðnadóttir som har fått mange priser for musikken skrevet til storfilmen Joker og mineserien Chernobil. En annen klassisk komponist er Anna Thorvallsdottir som har blitt tildelt Lincoln Center Award for Emerging Artists 2018 og New York Philharmonic Kravis Emerging Composer Award 2015.
Víkingur Ólafsson er i dag Islands mest kjente klassiske pianist. Han er prisbelønt for sitt klaverspill og var blant annet solist under åpningen av Harpa konserthus. Han har gjort flere kritikerroste innspillinger blant annet for Deutsche Grammophon.
Arkitektur
Det nest eldste huset på Island som fortsatt står er Viðeyjarkirkja tegnet av den danske arkitekten Georg David Anthon.
Bornholms regionskommune
Byer
Bornholms største byer etter innbyggertall pr. 1. januar 2006 er:
Island
Idrett/sport
Sport har vært en viktig del av islandsk kultur. Den tradisjonelle idrettsgrenen er Glíma, som er en form for bryting som skal stamme fra middelalderen.
Bornholms regionskommune
Kjente personer
Maleren Oluf Høst er født i Svaneke på Bornholm, og forfatteren Martin Andersen Nexø er oppvokst på Bornholm.
Island
Idrett/sport
Populære idrettsgrener i dag er fotball, friidrett, håndball og basketball.
Innen fotball har KR (Knattspyrnufélag Reykjavíkur) vunnet den nasjonale fotballigaen Úrvalsdeild flest ganger, til sammen 27 mesterskap.
Innen troppsturn har Islands jentelag vært en ledende nasjon, med blant annet europamesterskap i 2010.
Island har gode naturgitte forhold for en rekke vinteridretter, hvor særlig fjellklatring og fjellturer er populært blant befolkningen.
Nina Zjivanevskaja
Nina Aleksandrovna Zjivanevskaja (Нина Александровна Живаневская; født 24. juni 1977 i Moskva, Russland) er en ryggsvømmer fra Russland, som svømte for Spania fra 1999. I 1992 vant hun bronsemedalje under OL i Barcelona på 4 x 100 meter medley. I OL i Sydney i 2000, tok Zjivanevskaja bronsemedalje på 100 meter rygg for Spania. Sitt eneste VM-gull så langt kom under VM i 2003 i Barcelona på 50 meter rygg. I OL i 1996 i Atlanta, ble hun diskvalifisert etter en positiv dopingtest på bromantan.
Peder Schvane Bang
Peder Schvane Bang (eller Peder Schwane Bang) (født 21. oktober 1744 i Egebjerggård i Danmark, død 7. mai 1792 i Odsherred, Sjælland, Danmark), var en dansk teolog. I perioden 1774 – 1780 var Bang sokneprest i Hitra prestgjeld (omfattet dagens Hitra kommune og Frøya kommune). Hans kanskje viktigste bidrag til ettertiden var det litterære verket «Beskrivelse over Hitterens Præstegield». Verket gir et enestående og unikt innblikk i 1700-tallets samfunn på Hitra og Frøya, selv om det ble nedskrevet etter at han forlot prestgjeldet.
Bang bidro også til samfunnet på andre måter i tråd med folkeopplysningstidens idealer. Bang sørget for at det kom i stand en skoleordning og reformerte fattigstellet. Han var en typisk potetprest og påstår sjøl at han innførte poteten til prestgjeldet.
Maison Brillet
Maison Brillet er et konjakkhus (Frankrike). De har ca. 70 ha med vinmarker, som ligger dels i Grande Champagne, dels i Petite Champagne.
Historie
Guy Brillet (f. 1656) etablerte huset i sin tid, og siden har det vært i familien. I over 300 år har ti generasjoner drevet dette huset. I 1850 slo sjette generasjon Brillet seg ned der de holder til den dag i dag; på eiendommen Les Aireaux, midt på grensen mellom de to beste konjakkområdene. Der plantet de nye vinstokker, og fikk bygd en skikkelig vinkjeller, med «le paradis», der de eldste konjakkene samles. Fram til dette hadde de kun solgt konjakk på tønner til andre produsenter. Nå etablerte de i stedet sitt eget merke, selv om fortsatte å selge konjakk kun på tønner. Ikke før åttende generasjon begynte de å selge konjakk og Pineau des Charentes på flaske. I mellomkrigstiden brukte de store mengder av konjakklagrene sine til å produsere Pineau des Charentes, samtidig som de solgte ut mye av lagrene sine til de store negociantene.
Fra 1985 bestemte de seg for å markedsføre konjakken sin under eget navn. Nå var det 10. generasjon Brillet, ved Jean-Louis Brillet som styrte huset. De hadde fortsatt mye konjakk i vinkjelleren sin, og har etter dette satset mye på single cru konjakk, dvs at man ikke blander årganger, og de blander heller ikke Grande og Petite Champagne. Rene årganger er ikke veldig vanlig i konjakk.
Utvalg
Konjakk
Andre drikker
Anne Lise Fimreite
Anne Lise Fimreite (født 5. mars 1961 i Bergen) er en norsk statsviter og professor ved Universitetet i Bergen. Hun er ansatt på Institutt for politikk og forvaltning.
I 1986 fullførte Fimreite cand.polit-graden ved Institutt for administrasjon og organisasjonsvitenskap med hovedoppgaven ''Bergen kommune og staten ‑ medspillere eller motspillere? En studie av samhandlingen mellom Bergen kommune og sentrale myndigheter med sikte på å få økte statlige overføringer til bykommunen i perioden 1972–85. Hun avla i 1996 dr.polit.-graden ved Universitetet i Bergen på avhandlingen Desentralisering, toppstyring og lokalt selvstyre''. Etter å ha arbeidet i Sogn og Fjordane fylkeskommune fra 1986 startet Fimreite i 1988 sin akademiske karriere som forsker ved Norsk senter for forskning i ledelse, organisasjon og styring (LOS-senteret), der hun var fram til 2001. Fra 1997 til 2001 var hun også tilknyttet Norsk samfunnsvitenskapelig datatjeneste. I 2001 ble Fimreite førsteamanuensis ved Institutt for administrasjon og organisasjonsvitenskap, Universitetet i Bergen. Hun er fra 2006 professor samme sted. Fimreite er også tilknyttet Rokkansenteret som forsker. Fimreite har hatt forskningsopphold ved Universitetet i Birmingham og Universitetet i Potsdam.
I sin forskning har Fimreite konsentrert seg om offentlig forvaltning og offentlig politikk, da i særdeleshet forholdet mellom forvaltningsnivåene og vilkårene for lokaldemokrati. Statlig styring og kommunenes handlingsrom, samt kommunal reformvirksomhet og kommunenes økonomiske situasjon har særlig opptatt henne. Fimreite leder et større prosjekt som skal evaluere NAV-reformen.
Fimreite har vært styremedlem i flere programområder under Norges forskningsråd. I årene 1999 til 2003 var hun leder for Norsk statsvitenskapelig forening. Fimreite har videre vært medlem av eksekutivkomiteen i International Political Science Association (IPSA).
Første Vatikankonsil
Pavens primære mål var å få bekreftet den stilling han hadde inntatt i dokumentet Syllabus Errorum i 1864, hvor han fordømte en lang rekke syn i forbindelse med rasjonalisme, liberalisme og materialisme.
Konsilet skulle også avgjøre enkelte doktrinære spørsmål. Bare to konsistusjoner ble vedtatt:
Sikkmil
SikkMil er en linjeforening ved Høgskolen i Tromsø for ingeniør i sikkerhet og miljø.
SikkMil ble stiftet ved Høgskolen i Tromsø 16. april 2008 og registrert i enhetsregisteret 12. juni samme år.
Christian P. Mathiesen
Christian Pierre Mathiesen (født 14. april 1870 i Christiania, død 8. august 1953) var en norsk godseier og politiker (H).
Bakgrunn og yrkeskarrière
Han var yngste sønn av trelasthandler og godseier Haaken C. Mathiesen og hustru Louise Julie Jeanette Larpent, bror av forretningsmann Haaken L. Mathiesen og farbror til forretningsmann Jørgen Mathiesen. Han giftet seg i 1894 med Celina Ihlen, datter av høyesterettsadvokat og stortingsmann Jacob Thurmann Ihlen. To år senere fikk paret sønnen Haaken C. Mathiesen d.y., som grunnla Texaco i Norge.
Han var med å stifte Fellesslakteriet i 1911, og satt i dets styre fra begynnelsen. Han var styremedlem i Akers Sparebank fra 1910 (formann fra 1918), formann i Akers Jordbruksutvalg 1917–1918, styremedlem i Forsikringsselskapet Norden fra 1920 (formann fra 1927), styreformann i Fellesbanken 1920–1928 og formann i representantskapet for Selskapet for Norges Vel i mange år. Mathiesen innehadde også en rekke andre styreverv i institusjoner og industriforetak.
Han skrev dessuten en lang rekke innlegg i pressen om økonomi, politikk og landbruk.
Politisk arbeid
Mathiesen innehadde med tiden de fleste kommunale tillitsverv i Aker herred, blant annet varaordfører 1899–1900 og overformynder. Han var innvalgt på Stortinget fra Akershus amt 1901–1903. Han var statsråd og sjef for Landbruksdepartementet fra 22. oktober 1903 til 25. september 1904 i Francis Hagerups andre regjering.
Utmerkelser
I 1904 ble han utnevnt til ridder av 1. klasse av St. Olavs Orden. Han var også kommandør av den danske Dannebrogordenen. I 1939 ble han æresmedlem i Det Kongelige Selskap for Norges Vel.
Statsråd Mathiesens vei på Linderud er oppkalt etter ham.
Lara Magoni
Lara Magoni (født 29. januar 1969 i Selvino) er en tidligere italiensk alpinist.
Karriere
I 1990-årene var Magoni blant de beste storslalåm- og slalåmkjørerne. I 1993 ble nummer fire i storslalåmrennet i Klövsjö. I sesongen 1996/97 forbedret hun dette resultatet kraftig. I tillegg til en tredjeplass i Maribor tok hun to andreplasser (alle i slalåm), i henholdsvis Laax og Aspen.
Under VM 1997 i Sestriere tok hun sølv i slalåm. Foran seg hadde hun italienske Deborah Compagnoni, mens Karin Roten tok bronsemedaljen. Midtveis i sesongen 1999/2000 la hun opp som aktiv alpinist.
Jehovas vitners lære og tjenesteliv
Jehovas vitners lære og tjenesteliv skiller seg fra dem som følges av de fleste andre kristne trossamfunn.
Jehova
Helt sentralt i Jehovas vitners lære er tilbedelsen av Jehova som den eneste sanne gud. Han er den eneste som bønner skal rettes til, og på møtene og i litteraturen oppfordres medlemmene til «å bygge opp sitt forhold til ham», eller 'nærme seg ham.' Han skal tilbes og lovprises som «den eneste sanne Gud», som «Skaperen av alle ting» og som opphavet til menneskenes frelse. Vitnene mener at for å kunne ha et nært forhold til Gud, er det viktig å bruke egennavnet Jehova.
Jehovas vitner legger vekt på å bruke Guds navn, som i grunnteksten til Den hebraiske bibel er skrevet med de fire konsonantene i det såkalte tetragrammet (יהוה som tilsvarer YHWH eller JHWH, JHVH). Vitnene gjengir vanligvis dette navnet med Jehova.
Jesus Kristus
Jehovas vitner mener at Jesus Kristus er Guds Sønn og menneskenes Frelser. Han var skapt av Faderen og er atskilt fra ham. De går derfor imot læren om treenigheten. Jehovas vitner tror isteden at Jesus er underordnet Gud. Ettersom han ikke anses som en del av en treenig Guddom, skal han ikke tilbes, men vises ære og respekteres. Hans liv og lære oppfattes som en norm vitnene skal anstrenge seg for å etterleve, og hans død ses som grunnlaget for de troendes forsoning med Gud, Faderen. Jesus omtales også som Frelser, men man ser altså Jehova som det egentlige opphavet til frelsen, ettersom det var han som sendte Sønnen. De lærer også at Jesus er den samme som erkeengelen Mikael.
Jesus ses på som Jehovas aller første skapning, og som denne første skapningen var han Guds redskap eller «verksmester» da resten av skaperverket ble frambrakt. I sin lange himmelske tilværelse hadde Jesus et særlig nært forhold til Jehova, Faderen, og var som en førstefødt Sønn i forhold til Gud. Det var derfor Jehova utvalgte nettopp sin første skapning, sin enbårne sønn, til å bli født på jorden som det fullkomne mennesket Jesus, så han kunne fungere som Jehovas helt spesielle talsmann overfor menneskene.
De mener at Jesus ble henrettet på en pæl og ikke på et kors; de anser det greske ordet stauros for å være feiltolket i de fleste moderne bibelutgaver. De bruker ikke korset som symbol, siden de anser det for å være en skikk av hedensk opprinnelse.
De lærer at Jesu kjødelige legeme opphørte å eksistere ved hans oppstandelse, og at han derfor ble oppreist i et åndelig legeme.
Den hellige ånd
Den hellige ånd anses ikke som en person, men som en betegnelse på Guds kraft når den er i virksomhet. Ånden er hverken en guddom eller noen annen åndeperson.
Bibelen
Jehovas vitner ser på Bibelen som inspirert av Gud. Det vil si at Gud lot sine tanker bli ført i pennen av mennesker. Jehovas vitner regner 66 bibelske bøker som kanoniske (de samme som i den generelle protestantiske kanon), og de apokryfiske bøker avvises som ikke-inspirerte. Bibelen ble skrevet ved hjelp av Guds inspirasjon av omkring 40 personer. Han lot riktignok skribentene gi uttrykk for disse tankene med sitt eget språk og sin egen stil. Like fullt mener vitnene at sluttresultatet, det som i løpet av mange hundre år ble den nåværende Bibelens grunntekst, i alt og ett er Guds Ord, eller hans budskap til menneskene, og derfor hellig. (2. Tim 3,16.17; 2. Pet 1,20.21; Joh. 17,17) Jehovas vitner prøver å begrunne alle sine læresetninger ut fra Bibelen. Ansvaret for forståelsen av læren ligger hos Det styrende råd, og forståelsen blir offentliggjort i Vakttårn-selskapets litteratur.
Jehovas vitners bibelsyn går ut på at Bibelens grunntekst anses for å være feilfri, og skiller seg dermed ut fra flere former for moderne tolkning. Ettersom det meste av Bibelen oppfattes bokstavelig, går Jehovas vitner ut fra at alle tidspunkter, hendelser og personer som er nevnt i teksten, er gjengivelser av faktiske hendelser. Syndfloden eller «vannflommen» regnes for eksempel som en realitet og dateres til år 2370–2369 f.Kr. Fordi Bibelen ses som direkte inspirert, mener Jehovas vitner at den ikke inneholder egentlige feil eller mangler. Man søker derfor i stor grad å finne logiske forklaringer på de passasjer i bibelteksten som ikke ser ut til å stemme overens med hverandre. Dette har vært en sentral del av vitnenes bibelforståelse helt siden Russells dager; han mente Bibelen måtte være i harmoni med seg selv, hvis den virkelig er Guds Ord.
Jehovas vitner anser Adam og Eva bokstavelig talt for å være de første menneskene som har eksistert, nærmere bestemt skapt av Jehova fra år 4026 f.Kr. De andre livsformene regnes også for å være skapt direkte av Gud, «hvert etter sitt slag», selv om vitnenes litteratur åpner for at det over tid har funnet sted en differensiering innenfor hvert «slag», som ved mikroevolusjon. Vitnene ønsker å ta avstand fra andre bokstavtro kristne ved ikke å kalle seg kreasjonister, men slik ordet er brukt i de fleste andre sammenhenger, må man kunne si at vitnene er såkalt «gammel jord-kreasjonister»: De godtar ikke evolusjonen som sådan, men åpner likevel for at jorden kan være flere milliarder år gammel, og for at hver av de seks skapelsesdagene i 1. Mosebok 'strekker seg over flere tusen år'.
Tekster som Daniels profeti og Johannes' åpenbaring søker de kontinuerlig å tolke i lys av tiden man lever i. De fremholder en omfattende fortolkning av Bibelens profetier og spørsmålet om hva disse profetiene har å si om fremtiden. Blant annet ses Babylon den store på som et symbol på falsk religion, og Dyret i åpenbaringen ses på som et symbol på de politiske makter. De peker på at profetiene har hatt tilknytning til politiske makter før i tiden (blant annet oldtidsriker som Egypt, Assyria, Babylonia, Persia med flere), og visse profietier sies i vår tid å ha blitt oppfylt på Storbritannia, USA, Russland, og De forente nasjoner. Dyrets bilde (Åpenbaringen 13,14.15) regnes som et symbol på De forente nasjoner.
Ettersom Bibelens grunntekst, eller originalmanuskriptene, er gått tapt, ser Jehovas vitner det som ekstra verdifullt å granske de eldste avskriftene av bibelteksten som finnes, for å komme så nær opp til originalteksten som mulig. De har utarbeidet en bibeloversettelse som kalles Ny verden-oversettelsen av De hellige skrifter (utgitt på norsk i 1996). I den søker man å gjengi de greske og hebraiske manuskriptene så ordrett som overhodet mulig. For eksempel: Heller enn å gjengi de hebraiske og greske ordene for sjel (nẹfesj og psykhẹ [ψυχή]) med «liv», «menneske» eller lignende – avhengig av sammenhengen, slik idiomatiske oversettelser gjør – har Ny verden-oversettelsen nesten konsekvent gjengitt det bokstavelig, med «sjel». Dette, mener Jehovas vitner, gir leseren bedre anledning til for eksempel å legge merke til at sjelen i Bibelen omtales som noe som kan dø, og altså ikke er udødelig. Navnet Jehova forekommer nesten 7000 ganger. (Den vanligste praksis blant bibeloversettere er å erstatte gudsnavnet med tittelen «Herren», noe Jehovas vitner anser som en utvanning av bibelteksten.) En del hebraiskkyndige tror tetragrammet opprinnelig ble uttalt Jahve (Yahweh), eller har valgt dette som en akademisk betegnelse på jødenes Gud. Vitnene innser at den opprinnelige uttalen av Guds navn ikke kan fastslås med sikkerhet, men de betrakter formen Jehova som en akseptabel gjengivelse av navnet. De argumenterer også for at navnet opprinnelig har stått i den greske originalteksten til Det nye testamente, men senere ble erstattet med ordet Kyrios , «Herren». Deres bibeloversettelse bruker derfor navnet Jehova også 237 steder i Det nye testamente, der de mener gudsnavnet YHWH opprinnelig har stått, for eksempel i sitater og henvisninger til Den hebraiske bibel. Jehovas vitner har blitt kritisert til dels sterkt av flere andre teologer og bibeloversettere for dette.
Det ondes problem
Jehovas vitner forklarer Det ondes problem med at Satan er en virkelig åndeperson, en av Jehovas engler som misbrukte sin frie vilje og gjorde opprør mot Gud. For rundt 6 000 år siden skapte Jehova Adam og Eva som fullkomne mennesker og gav dem i oppdrag å befolke jorden med like fullkomne etterkommere. Satan klarte imidlertid å forlede menneskeparet til å bryte Guds lov. Adam og Eva mistet sin fullkommenhet og lot isteden synd og død gå i arv til sine etterkommere. Jehova kunne straks ha tilintetgjort Satan og det syndige menneskeparet, men valgte heller å la synden få fortsette å eksistere i noen tusen år. Dermed ville det bli åpenbart for alle at Satan og menneskene ikke kunne skape en god verdensordning uavhengig av Gud. Jehovas vitner ser hele menneskehetens historie som bekreftelse på at et styre uavhengig av Gud vil være fullstendig mislykket. Siden dette nå skal være tilfredsstillende bevist for all framtid, vil Jehova snart avskaffe alle menneskelige styreformer, binde Satan og la Guds rike med Jesus som konge overta styret over jorden.
Frelse
Da Guds Sønn ble født på jorden som mennesket Jesus, var han like fullkommen som Adam hadde vært før syndefallet. Slik Jehova hadde forutsett, døde Jesus som et offer. Siden Jesus ble oppreist fra de døde som en ånd og ikke som et menneske, ble verdien av hans fullkomne menneskeliv frigjort og kunne brukes til å «gjenløse» mennesker fra den synden de har arvet fra Adam. På denne måten kan de troende oppnå frelse.
Vitnene henviser til Bibelens ord om at det er Guds ønske at «alle mennesker skal bli frelst», og derfor er de ivrige i sin forkynnelse. Motivet for deres ivrige forkynnelse er å redde så mange som mulig. De ser det slik at ingen mennesker kan dømme andre, for det er det Jesus Kristus som har fått i oppgave å gjøre. Vitnene tror ikke at de er de eneste som vil bli frelst, i den forstand at mange ikke-troende som nå er døde, vil komme tilbake i en oppstandelse og får en ny sjanse til å ta imot Guds tilbud om frelse. De mener at frelse er oppnåelig for alle som vil lytte til budskapet av fri vilje, og ikke er avhengig av Guds predestinasjon.
Jehovas vitner tror ikke på noe helvete med evig pine. De forstår det slik at de som går fortapt, simpelthen dør og forblir død og uten bevissthet for alltid. De døde som Gud anser verdige til å bli oppreist, har heller ikke noen bevisst eksistens mellom dødsøyeblikket og oppstandelsen. Jehovas vitner avviser tanken om at mennesket har en åndelig, udødelig sjel; de mener at en «sjel» i bibelsk forstand bare er selve personen eller personens liv. Sjelen går altså til grunne når døden inntreffer.
Ifølge Jehovas vitner faller de frelste i to grupper: et begrenset antall utvalgte som oppnår himmelsk liv, og et ubegrenset antall som skal leve evig på jorden når Guds rike har tatt makten. De mener at det er 144 000 «salvede» personer som skal til himmelen for å regjere sammen med Kristus, og som blir oppreist som åndeskapninger. Resten av de godkjente vil kunne bo på jorden til evig tid som mennesker med fysiske legemer. Blant dem som kommer til himmelen er Jesu 12 apostler. Hver gang en av de salvede dør, tror de at vedkommende straks får en oppstandelse i himmelen (mens andre må sove i døden inntil de eventuelt får en jordisk oppstandelse i fremtiden). Organisasjonen har ført oversikt over det antallet medlemmer som mener å ha et himmelsk kall i den senere tid. Tidlig på 2000-tallet er det bare åtte-ni tusen som fortsatt lever på jorden; denne gruppen omtales som «den salvede rest». De utgjør altså bare en drøy promille av det samlede medlemstall. Det meste av endetiden går med til å samle inn en langt større gruppe, omtalt som «den store skare» (ifølge deres forståelse av Åpenbaringen 7,9). I og med at ingen vet hvor mange som har tilhørt de salvede i gammel tid, vet man heller ikke nøyaktig når antallet har fylt 144 000. Vitnene mener imidlertid at dette tallet i dag er mer eller mindre fullt. Det store flertall av dagens vitner regner seg til de menneskene som håper på å få leve evig på jorden.