cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Man
Idrett
Man er representert som nasjon i Samveldelekene og De internasjonale lekene for øyer eller «Øylekene», og var selv vertskap for de fjerde Samveldets ungdomsleker i 2001. Idrettsfolk fra Man har vunnet tre gullmedaljer i lekene; den siste var Mark Cavendish, en profesjonell syklist fra Man, i et såkalt «Scratch race» (hvor alle deltagere starter fra scratch (det vil si forfra på like vilkår) i 2006. Cavendish har hatt stor suksess i sykling og har vunnet 30 etapper i Tour de France til dags dato. Man startet «Øylekene» i 1985, og var også vert for lekene i 2001.
Det viktigste motorsykkelløpet i verden avholdes på Man i forbindelse med Isle of Man TT Races. Det begynte i 1907 og avholdes årlig i slutten av mai og tidlig juni. Det er i dag et internasjonalt roadracing for motorsykler, og var tidligere en del av Verdensmesterskapet. Manx Grand Prix er motorsykkelløp for amatører og private deltagere som kjører de samme 60,72 km lange løpet som går om fjellet Snaefell i slutten av august og tidlig i september. I tiden når disse løpene foregår, er det trangt om hotellplass og det er vanskelig å ta seg fram over Man med bil, da store deler av vegnettet er sperret av midt på øya. Vegkanter, gjerder og trær langs vegbanen blir også polstret enkelte steder, men det er likevel hyppige skader og dødsfall som en følge av kappløpene. Det har vært 227 dødsfall siden 1907 og fram til dag, uten at det synes å ha lagt en demper på arrangørene.
Cammag er den særegne nasjonalsporten på Man. Det minner om irske hurling og skotske shinty. Det er et lagspill som involverer en stokk (cammag) og en ball (crick), og med alt fra fire til hundrevis av spillere. Tidvis kunne hele byer og landsbyer delta eller spille mot hverandre. Det var en tid den mest populære sporten på øya, men dens popularitet dalte sterkt da fotball ble introdusert på begynnelsen av 1900-tallet. I nyere tid, i forbindelsen med gjenoppdagelsen av mansk kultur, har spillet blitt gjenopplivet med en årlig kamp ved landsbyen St John's.
Kjente personer fra Man
Til tross for det våte og kjølige klimaet har den lave inntektsskatten og fraværet av skatt på personlige investeringer fått et mindre antall berømte mennesker til å bo på øya.
Baksidevegen
Baksidevegen er en veg som går på baksida av dalen, altså den siden av dalen som får minst sol. Ettersom de fleste gårder ligger på solsida av en dal, er solsidevegen normalt hovedvegen gjennom dalen. Baksidevegen er veinavn for
U.S. Army Special Operations Command
U.S. Army Special Operations Command (USASOC) er en overkommando i den amerikanske hæren med ansvar for hærens forskjellige spesialstyrker. USASOC er hærens bidrag til U.S. Special Operations Command, felleskommandoen for de amerikanske spesialstyrkene.
Norske Kvinners Sanitetsforening
Norske Kvinners Sanitetsforening (NKS) er en norsk humanitær organisasjon som driver frivillig arbeid innenfor helse- og sosialområdet med vekt på kvinners helse og livsvilkår. NKS er Norges største kvinneorganisasjon og en av Norges største humanitære organisasjoner. Den er åpen for alle uansett kjønn.
NKS ble etablert etter initiativ fra Norsk Kvinnesaksforening av Fredrikke Marie Qvam, Gina Krog og Randi Blehr 26. februar 1896 i Kristiania, og ble ledet av Qvam fra etableringen til 1933. Opprinnelig var NKS tenkt som en kvinneforening for Norges Røde Kors som skulle yte et bidrag til Hærens sanitet, men i siste øyeblikk ble det bestemt at organisasjonen skulle være en selvstendig sanitetsforening. Etterhvert utvidet organisasjonen virksomheten til et bredt fokus på humanitære forhold med vekt på kvinners helse og livsvilkår.
NKS er den største organisasjonen innenfor den tradisjonelle borgerlige kvinnebevegelsen og har en menneskerettsorientert politisk plattform. NKS eier og driver en rekke sykehjem, pleiehjem og institusjoner, jobber lokalt med beredskapsarbeid og nasjonalt med prosjekter av betydning for kvinners livsvilkår, blant annet mot vold mot kvinner. NKS arbeider for seksuell og reproduktiv helse og rettigheter, og mot diskriminering på bakgrunn av seksuell identitet eller kjønnsidentitet. Organisasjonen finansierer og initierer også forskning. NKS deler ut Fredrikkeprisen, oppkalt etter grunnleggeren Fredrikke Marie Qvam. På 1900-tallet var NKS en av Norges største organisasjoner med inntil 250 000 medlemmer; per 2017 er medlemstallet ca. 41 000. NKS var blant stifterne av Norske Kvinners Nasjonalråd i 1904. NKS er medlem av Sex og Politikk og Norges kvinnelobby, som begge er etablert etter initiativ fra Norsk Kvinnesaksforening.
Historie
Norske Kvinners Sanitetsforening ble etablert i 1896 etter initiativ fra Norsk Kvinnesaksforening (NKF). Bakgrunnen var frykten for krig med Sverige og at Norge manglet en sanitetstjeneste. Da situasjonen tilspisset seg sommeren 1895 holdt Norsk Kvinnesaksforening et møte med Norges Røde Kors' president Johan Frederik Thaulow. Få dager etter møtet stiftet NKF-leder Randi Blehr, Fredrikke Marie Qvam og Gina Krog kvinnenes arbeidskomité for Røde Kors, som skulle arbeide for å etablere en landsomfattende kvinneorganisasjon innen Norges Røde Kors. Etterhvert ble det klart at det høyredominerte styret i Norges Røde Kors hellet i retning av å bevare unionen med Sverige, og de venstreorienterte kvinnesakskvinnene i NKF ble etterhvert skeptiske til samarbeidet med Norges Røde Kors. Da Kvinnenes arbeidsforening for Røde Kors skulle etableres 26. februar 1896 ble foreningens navn i siste øyeblikk endret til Norske Kvinners Sanitetsforening. Fredrikke Marie Qvam ledet den nye organisasjonen fra etableringen og helt frem til 1933. Hun var også samtidig leder i Norsk Kvinnesaksforening 1899–1903 og i Landskvindestemmeretsforeningen 1898–1938, og på grunn av hennes sentrale roller i mange organisasjoner ble det sagt at «alle tråder løper sammen hos fru Qvam».
I løpet av 1800-tallet hadde ca. 290 000 nordmenn dødd som følge av tuberkulose, og var en viktig motiverende faktor for etableringen av NKS. NKS engasjerte seg i smittevern på mange fronter, fremst ved hygienestyrkende tiltak. Den var for eksempel i 1890-årene en pådriver for at Statskirken skulle gå bort fra utdelingen av altervinen ved at alle drakk av felleskalker, og engasjerte seg i innføringen av bruk av særkalker og anskaffelsen av slike.
Lokale sanitetsforeninger og etablering av var viktige kampsaker som tok over da krigen uteble. Vedtaket av Tuberkuloseloven (1900), det første tuberkulosehjem (1903) og den foreløpige utryddelse (1947) var viktige for organisasjonen.
Etableringen av en midt-norsk sykepleierutdanning (Trondheim, 1919) var deres verk. Under den Andre verdenskrig avholdt de utallige førstehjelpskurs, samlet inn og delte ut matpakker, etablerte 159 lasarett og førstehjelpsstasjoner med rundt to tusen senger.
I 1914 opprettet Norske Kvinners Sanitetsforening «kontrollstasjon for mor og barn», som ble forløperen til helsestasjonene. Nå drives helsestasjonene av kommunene. Da kommunen overtok driften av helsestasjonene i 1974 drev sanitetsforeningen ca. 650 helsestasjoner.
Organisasjonen i dag
NKS har ca. 600 lokalforeninger og om lag 41 000 medlemmer (2021). Alt arbeidet foregår på frivillig basis, bortsett fra organisasjonens administrative apparat, et sekretariat på omtrent 60 ansatte. Alle lokalforeningene er selvstendige enheter som driver med lokalt tilpassede tiltak innenfor organisasjonens arbeidsområde. I tillegg er NKS en stor og mangfoldig ideell aktør som eier og driver i overkant av 40 ulike helse- og sosialinstitusjoner over hele landet.
NKS jobber primært i Norge, og etablerte i 2011 også søsterorganisasjonen Women’s Health Association of Ethiopia (WHAE) i Etiopia.
Nikos Galis
Nikolaos Georgalis (gresk: Νικόλαος Γεωργαλής), bedre kjent som Nikos Galis (gresk: Νίκος Γκάλης) eller Nick Galis (født 23. juli 1957 i New Jersey, USA) er en gresk-amerikansk tidligere profesjonell basketballspiller og medlem av FIBA Hall of Fame.
Norske Kvinners Sanitetsforening
Organisasjonen i dag
Organisasjonsleder er Ellen-Sofie Egeland og generalsekretær er Grete Herlofson (2021)
Nikos Galis
Han har rekorden for flest poeng som noen gang er scoret på en FIBA World Championship turneringen. Galis er ansett som en av Europas beste spillerne i de profesjonell klubbenes basketball-historie, så vel som en av tidenes største spillere i FIBA internasjonal basketball historie. Han blir også høyt aktet i Hellas, hvor han av mange blir ansett til å være den største individuelle utøveren som dette landet noensinne har produsert. Han blir regnet som en legende innen europeisk basketball og en figur som har inspirert mange millioner både ungdommer og voksne på det europeiske kontinentet for å begynne med sporten basketball.
Norske Kvinners Sanitetsforening
Formålsparagraf
NKS har som formål å bidra til et trygt og inkluderende samfunn ved å aktivisere medlemmene til frivillig innsats innenfor helse- og sosialområdet, med spesielt fokus på kvinner.
Nikos Galis
Nikos er barn av en fattig immigrant-familie til USA fra de greske øyene Rhodos og Nisyros. Nick begynte med boksing i hans tidlige ungdomsår. Hans far George Georgalis var en meget god bokser i sine ungdomsår. Han ble overtalt til å gi opp boksing av sin mor Stella Georgalis, som skalv av skrekk hver ettermiddag at hennes sønn skulle komme tilbake med en nye skader på kroppen og i ansiktet. Som et resultat, begynte han å spille basketball i stedet og han deltok på Union Hill High School i Union City, New Jersey.
Norske Kvinners Sanitetsforening
Motto
''I de små ting frihet
Masjed-Suleyman
Masjed-Suleyman (persisk مسجدسليمان, navnet betyr Suleiman-moskeen) er en by i provinsen Khuzestan i vestre Iran. Byen var kjent som Parsumash før den muslimske erobringen av Persia.
Norske Kvinners Sanitetsforening
Motto
I de store ting enighet
Masjed-Suleyman
Byen har ca 100 000 innbyggere. Majoriteten av byens befolkning er bakhtiarier.
Norske Kvinners Sanitetsforening
Motto
I alle ting kjærlighet
Masjed-Suleyman
Oljeforekomst
Området ved Masjed-Suleyman var et av de første stedene i Midtøsten der britene begynte å lete etter etter olje. Den 26. mai 1908 gjorde engelskmannen William Knox D'Arcy det første oljefunnet i Midtøsten ved byen. Iran ble med tiden den nest største oljeprodusenten i Midtøsten, etter Saudi-Arabia.
Norske Kvinners Sanitetsforening
Arbeidsområder
NKS har fokus på kvinners helse og livsvilkår, og jobber for kvinner i alle livsfaser. Organisasjonen arrangerer konferanser, driver opplysende og holdningsskapende arbeid, initierer og finansierer forskning og setter i gang og drifter ulike hjelpetilbud. NKS er en samfunnsaktør som deltar aktivt i sentrale fora, i samarbeidsprosjekter og arrangementer, samt som høringsinstans for offentlige myndigheter.
Kvinnehelse
NKS jobber for å øke kunnskapen om kvinners helse i samfunnet gjennom konferanser, dialogmøter, kunnskapsformidling, forsknings- og utviklingsprosjekter og gjennom deltakelse i sentrale fora.
Baksida
Baksida er en betegnelse som brukes i flere norske dalfører, spesielt i områdene rundt Gudbrandsdalen. Betegnelsen angir den siden av dalen som får minst sol, altså den siden som ligger på sørsiden av dalen og vender nordover. Den andre siden av dalen kalles solsida. Veien langs baksida av dalen kalles baksidevegen.
Norske Kvinners Sanitetsforening
Vold mot kvinner
NKS har siden 2010 vært aktive i arbeidet mot vold mot kvinner. Problematikken har blitt tatt opp av lokale sanitetsforeninger som har satt temaet i fokus blant annet ved å arrangere temamøter og informasjonsstands. Det har også blitt arrangert nasjonale konferanser om vold mot kvinner.
Baksida
Blant grunnkretsene finnes i 2020 Lalm bakside og Ottadalen bakside i Vågå kommune. I folketellingen for Sør-Fron kommune i 1990 var to av kretsene Solsida og Baksida. Lokalhistorisk skrift fra Sel (1981) skiller mellom gårder på solsida og gårder på baksida.
Norske Kvinners Sanitetsforening
Vold mot kvinner
NKS deltar i sentrale fora og som høringsinstans, initierer og finansierer forskningsprosjekter og har blant annet satt i gang et tilbud som gir veiledning til kvinners som har blitt utsatt for vold.
Fylkesvei 6604
Fylkesvei 6604 (Fv6604) går mellom Tislauan og Gimse bru i Melhus kommune.
Norske Kvinners Sanitetsforening
Integrering
NKS etablerer møteplasser for norske kvinner og innvandrerkvinner med fokus på å inkludere og involvere. De lokale sanitetsforeningene har forskjellige tilbud der de står for innhold, planlegging og tilrettelegging. Det legges gjerne opp til samtaler, felles opplevelser og fysisk aktivitet. Eksempler på tilbud er: samtalegrupper, besøk i svømmehall, matlagingskvelder, turgrupper og kafé.
Fylkesvei 6604
Før Trøndelag fylke ble opprettet 1. januar 2018 hadde veien betegnelsen Fylkesvei 734 (Sør-Trøndelag).
Baksida
Visuelt og funksjonelt har baksida tradisjonelt sammenhengende ett skog, mens solsida har dyrket jord helt til topps.
Norske Kvinners Sanitetsforening
Forskning og utvikling
NKS initierer og finansierer forskning med særlig fokus på kvinners helse og livsvilkår. En del av arbeidet er også å formidle kunnskap om kvinners helse og livsvilkår gjennom konferanser og deltakelse på sentrale arenaer.
Utviklingsarbeid i utlandet
Norske Kvinners Sanitetsforening har etablert en søsterorganisasjon i Etiopia som en selvstendig, myndighetsgodkjent organisasjon. Women’s Health Association of Ethiopia (WHAE) ble stiftet i 2011 og har sitt hovedkontor i Addis Abeba.
Barn og unge
NKS har tiltak for barn og unge som har det vanskelig over tid. Gjennom tilbudet Min Dag i Dag arrangerer NKS drømmedager for barn og unge som trenger en ekstra oppmuntring i hverdagen.
Omsorgsberedskap
NKS lokale omsorgsberedskapsgrupper tar ansvar for hus, mat og omsorg ved større leteaksjoner, ulykker og kriser i lokalmiljøet.
Folkehelsen
Medlemsbladet Folkehelsen ble startet i 1916, underveis omdøpt til Fredrikke. Det har fem utgaver årlig, og over 100,000 lesere.
Fredrikkeprisen
Fredrikkeprisen (100,000 kr og en bronsestatuett av Fredrikke Marie Qvam) utdeles hvert år av NSF sentralt utmerkelse. Den har blant annet blitt gitt til Gro Harlem Brundtland (2004) og kronprinsesse Mette-Marit (2008).
Æresmerket
«Æresmerket» gis årlig til de som i lang tid har bidratt til fortjenstfullt frivillig arbeid i organisasjonens ånd.
Poengtrøya (Giro d’Italia)
Poengtrøya i Giro d’Italia bæres (og vinnes) av rytteren som har tatt flest poeng på etappene. Den ble innført i 1967 og var rød (Maglia Rosso Passione). Den ble byttet ut med en lilla trøye i 1970, kalt Maglia ciclamino (Navnet kommer fra fargen til alpeblomsten cyclamen) og ble brukt fram til og med 2009 da det ble byttet tilbake til den røde. I 2017 var Maglia ciclamino tilbake.
Francesco Moser og Giuseppe Saronni har vunnet trøya fire ganger, mens Mario Cipollini, Roger De Vlaeminck og Johan Van der Velde har vunnet den tre ganger hver.
Trøyen tilsvarer den grønne trøya i Tour de France og den grønne (pr. 2010) trøyen i Vuelta a España. I motsetning til i Tour de France gis det like mange poeng på alle typer etapper, noe som fører til at sammenlagtryttere og ikke bare sprintere kan konkurrere om den.
Vinnere
• 2023 Jonathan Milan
• 2022  Arnaud Démare (2)
• 2021  Peter Sagan
• 2020  Arnaud Démare
• 2019  Pascal Ackermann
• 2018  Elia Viviani
• 2017  Fernando Gaviria
• 2016  Giacomo Nizzolo (2)
• 2015  Giacomo Nizzolo
• 2014  Nacer Bouhanni
• 2013  Mark Cavendish
• 2011  Michele Scarponi
• 2010  Cadel Evans
• 2009  Danilo Di Luca (2)
• 2008  Daniele Bennati
• 2007  Danilo Di Luca
• 2006  Paolo Bettini (2)
• 2005  Paolo Bettini
• 2004  Alessandro Petacchi
• 2003  Gilberto Simoni
• 2002  Mario Cipollini (3)
• 2001  Massimo Strazzer
• 2000  Dimitri Konyshev
• 1999  Laurent Jalabert
• 1998  Mariano Piccoli
• 1997  Mario Cipollini
• 1996  Fabrizio Guidi
• 1995  Tony Rominger
• 1994  Dzjamolidin Abduzjaparov
• 1993  Adriano Baffi
• 1992  Mario Cipollini
• 1991  Claudio Chiappucci
• 1990  Gianni Bugno
• 1989  Giovanni Fidanza
• 1988  Johan Van der Velde (3)
• 1987  Johan Van der Velde
• 1986  Guido Bontempi
• 1985  Johan Van der Velde
• 1984  Urs Freuler
• 1983  Giuseppe Saronni (4)
• 1982  Francesco Moser (4)
• 1981  Giuseppe Saronni
• 1980  Giuseppe Saronni
• 1977  Francesco Moser
• 1976  Francesco Moser
• 1975  Roger De Vlaeminck (3)
• 1973  Eddy Merckx (2)
• 1972  Roger De Vlaeminck
• 1971  Marino Basso
• 1970  Franco Bitossi (2)
• 1969  Franco Bitossi
• 1968  Eddy Merckx
• 1967  Dino Zandegu
• 1966  Gianni Motta
Kapitallogikk
Kapitallogikk er en selvstendig økonomisk tankeretning som tar utgangspunkt i den sene Karl Marx sin økonomiske filosofi og derifra søker å utlede allmenne prinsipper for hvordan økonomiske systemer fungerer. Kapitallogikken er radikalt forskjellig fra den tidlige Marx sin historiske materialisme som egentlig ikke representerer noen økonomisk teori. Sentrale navn innen denne tankeretningen er Gustav Bunzel og Stein Erik Johansen.
Prinsippene for kapitallogikken er beskrevet i Lars Gules doktorgrad ''Social Developement and Political Progress in Two Traditions. A Conceptual and Comparative Analysis of Western and Arab-Islamic Ideas of Social and Political Change and Improvement.'' (Universitetet i Bergen, 2003).
Athanasios Diakos
Athanasios Diakos (gresk: Αθανάσιος Διάκος; født 1788 i Artotina i Fokis, død 1821 i Alamana i Fthiotis), var en gresk militær kommandant under den greske selvstendighetskrigen og han blir regnet som en nasjonal helt i hjemlandet sitt.
Jødetunisisk arabisk
Jødetunisisk arabisk er formen av jødearabisk som snakkes av tunisiske jøder. Det tales av rundt 45 500 mennesker, hvorav 45 000 bor i Israel, og 500 i Tunisia. De fleste brukerne av språket er eldre mennesker. En studie i 1950 viste at 79 % av ordene i språket har arabisk opphav, 15 % har romansk opphav, 4,4 % hebraisk opphav og 1,6 % kommer fra andre språk.
Språk i Indonesia
Det snakkes over 700 språk i Indonesia. Det gjør Indonesia til det landet i verden med nest flest språk, etter Papua Ny-Guinea. De fleste av språka i Indonesia tilhører den austronesiske språkfamilien, mens en del av dem er papuanske språk.
Det eneste offisielle språket i landet er indonesisk (Bahasa Indonesia), som er nært beslekta med malayisk, men med mange låneord fra indonesiske språk som javanesisk, sundanesisk og minangkabau, såvel som nederlandsk, sanskrit og arabisk. Indonesisk benyttes i forretningsliv, administrasjon, utdanning og media, og flesteparten av bøkene som utgis i landet er på indonesisk. De fleste indonesiere har imidlertid et annet morsmål.
De øvrige språka i landet har ikke offisiell status verken på nasjonalt eller regionalt nivå. Det språket i landet med flest morsmålstalere er likevel ikke indonesisk, men javanesisk, som snakkes som førstespråk av over 80 millioner mennesker.
Metaxisme
Metaxisme er en autoritær nasjonalistisk ideologi assosiert med den greske diktatoren Ioannis Metaxas. Ideologien ville gjenføde den greske nasjon og etablere et moderne, homogent Hellas. Metaxismen så på liberalisme og individualisme som røtter til kulturell degenerering. Grunnsetningene til Metaxismen holdt at individenes interesser skulle underordnes staten og at den greske befolkningen skulle mobiliseres til en disiplinert masse som skulle skape "Det nye Hellas".
Metaxas erklærte at hans regime representerte "Den tredje greske sivilisasjon" som skulle være en kulturelt ren gresk nasjon basert på de militaristiske tradisjonelle samfunnene til Makedonia og Sparta, som han mente var "Den første greske sivilisasjon", og Det bysantinske riket som han mente utgjorde "Den andre greske sivilisasjon". Metaxas regimet hevdet at ekte grekere var etnisk greske og kristne, og de gikk aktivt inn for å nekte albanere, slavere og tyrkere bosatt i Hellas gresk statsborgerskap.
Metaxas regimet og dets offisielle doktriner blir ofte beskrevet som fascistiske, men rent akademisk blir regimet ansett for å ha vært et konvensjonelt autoritær-konservativt diktatur i likhet med Francisco Francos Spania og António Salazars Portugal. Regimet støttet tradisjonelle institusjoner som den gresk-ortodokse kirke og det greske monarkiet. Ideologien var essensielt politisk reaksjonært og manglet de radikale teoretiske dimensjonene til ideologier som italiensk fascisme og tysk nasjonalsosialisme.
Metaxismen var assosiert med Metaxas og hans politiske parti, Fritenkers partiet og 4. august regimet. Det greske høyreekstremistiske politiske partiet Gyllent daggry hevder å følge den Metaxistiske ideologien.
Japans Grand Prix 2022
Japans Grand Prix 2022 (offisielt navn: Formula 1 Honda Japanese Grand Prix 2022) var et Formel 1-løp som ble arrangert 9. oktober 2022 på Suzuka Circuit i Suzuka, Japan. Det var det 18. løpet i Formel 1-sesongen 2022 og 36. gang Japans Grand Prix ble arrangert i Formel 1-sammenheng. Løpet ble vunnet av Max Verstappen i Red Bull Racing. Red Bull Racing-fører Sergio Pérez og Ferrari-fører Charles Leclerc tok andre- og tredjeplassen.
Dekk
Dekkleverandøren Pirelli tok med C1, C2 og C3 dekksammensetningene (angitt som henholdsvis hard, medium og soft) for lagene å bruke.
Trening 2
Treningen startet kl. 15:00 (UTC+9) fredag 7. oktober.
Trening 3
Treningen starter kl. 12:00 (UTC+9) lørdag 8. oktober.
Løpet
Løpet startet kl. 14:00 (UTC+9) 9. oktober 2022, under styrtregn, men ble rødflagget på runde 2 etter at Ferrari-sjåføren Carlos Sainz jr. mistet kontrollen inn i hårnålen på åpningsrunden og vannplanet inn i sperringene. Løpet ble gjenopptatt kl. 16:15 lokal tid bak sikkerhetsbilen. Bare tjueåtte runder ble fullført før løpet ble avbrutt fordi det passerte tidsgrensen på tre timer.
Fangshan (Beijing)
Fangshan (kinesisk: 房山区; pinyin: Fángshān Qū) er et bydistrikt sørøst i byprovinsen Beijing i Folkerepublikken Kina.
Japans Grand Prix 2022
Løpet
Noter:
Fangshan (Beijing)
Fangshan har et areal på 2 019 kvadratkilometer og 754 000 innbyggere (2005, kun innbyggere med primærbostedstillatelse). Deler av distriktet ligger i Taihangfjellenes østhellinger.
Japans Grand Prix 2022
Mesterskapsplassering etter løpet
Note: Bare de fem beste plasseringene er inkludert for begge settene.
Fangshan (Beijing)
Det var i distriktet Fangshan at restene etter Pekingmannen ble funnet i Zhoukoudian. Det viktige buddhistiske Yunjutempelet ligger også i distriktet.
CC Drammen
CC Drammen er et kjøpesenter i Drammen kommune. Kjøpesenteret ligger på Brakerøya, langs Tomtegata. Sentret har 42 butikker hvorav tre spisesteder og 4 helseaktører, CCHelse, i 3 etg. pr. 2023 . Senterbygget er på totalt 19,500 kvadratmeter gulvareal, fordelt på to bygninger og tre etasjer. Senteret ble etablert av selskapet CC Cash & Carry A/S, og åpnet dørene i Tomtegaten 36, på Brakerøya i Drammen i 1968 i fabrikkbygningene etter nedlagte P. Christensens Trikotagefabrikk, flere av de eldste fabrikkbygningene er rehabilitert og fortsatt i bruk. Ved åpningen hadde varehuset 18 forretninger med i alt 12 000 kvadratmeter gulvflate. Den første direktøren for senteret var Frank Kaleb Jansen. Fra 2015 til 2017 ble senteret modernisert og utvidet, da det åpnet igjen i juni 2017, hadde det blitt utvidet med 8,000 kvadratmeter og 7,000 kvadratmeter var blitt rehabilitert. Senteret hadde i 2022 en omsetning på 730 millioner kroner fordelt på 1,6 millioner besøkende. Senteret hadde 800 parkeringsplasser da det åpnet i 1968, og var første kjøpesenter tilpasset bilister i Drammensregionen, nå har det 400 parkeringsplasser.
Fangshan (Beijing)
Administrative enheter
Subdistrikter:
Kommuner:
Samferdsel
Kinas riksvei 107 fører gjennom området. Den løper fra Beijing til Shenzhen (rett vbed Hongkong, og er på sin vei innom provinshovedstedene Shijiazhuang, Zhengzhou, Wuhan, Changsha og Guangzhou.
Ronglan
Ronglan er et sted i Levanger kommune, Trøndelag. Fylkesvei 112 går fra Ronglan til Ekne, en strekning på til sammen 6,5 kilometer.
Ronglan stasjon på Nordlandsbanen/Trønderbanen åpnet i 1902. Tidligere var det også et oppvekstsenter på Ronglan hvor det var både barnehage og barneskole. Det het Tuv oppvekstsenter, men ble nedlagt i årene 2013-2014.
Helleristningene ved Holtås ligger like ved den gamle riksvei 50 og det er 15 meter langt og 3 meter bredt. Det er registrert noe over 100 figurer som stort sett fremstiller hjortedyr. I tillegg finnes det en del andre figurer som er vanskelig å tolke. Blant figurene er det noen geometriske mønstre som kanskje forestiller fiske- eller fangstnett. Helleristningene ble oppdaget i 1962 i forbindelse med veiarbeid.
S/2003 J 16
S/2003 J 16 er en naturlig satellitt og en av Jupiters måner. Den ble oppdaget av et lag av astronomer ledet av Brett J. Gladman i 2003.
S/2003 J 16 er ca. 2 km i diameter og går i bane rundt Jupiter med en gjennomsnittlig avstand på 20,744,000 km med en omløpstid på 610,362 dager og en inklinasjon på 151° mot ekliptikken (149° mot Jupiters ekvator). Månen går i en retrograd retning med en eksentrisitet på0,3185.
Månen tilhører Anankegruppen, retrograde irregulære måner som går i bane rundt Jupiter mellom 19,3 og 22,7 Gm med inklinasjoner på ca. 150°.
Martin Lundström
Martin Lundström (født 30. mai 1918 i Norsjö, død 30. juni 2016 i Umeå) var en svensk langrennsløper. Han vant gull på 18 km under OL i 1948 i St. Moritz. Under de samme lekene var han også ankermann på det svenske laget som hentet hjem stafettgullet.
Under VM i 1950 i Lake Placid var han igjen med på å vinne svensk stafettgull.
I 1988 ble det lagd en svensk dokumentarfilm om legendariske svenske skiløpere og skihoppere; De sista skidåkarna. Her var Lundström med, sammen med mange andre, som Sven Selånger, Hjalmar Bergström, Nils «Mora-Nisse» Karlsson, Gustav Husum-Jonsson, Arthur Häggblad, Martin Matsbo.
Bruksnummer
Et bruksnummer er en del av en enhet i det norske eiendomsregisteret, matrikkelen. Forkortelsen er bnr.
Hver kommune er inndelt i et visst antall gårdsnummer. Hvert gårdsnummer er videre inndelt i bruksnummer. Når en ny eiendom etableres, tildeles den et nytt bruksnummer under det samme gårdsnummeret. En vanlig måte å skrive en eiendomsbetegnelse på er f.eks. 17/235, der 17 er gårdsnummeret og 235 er bruksnummeret. En annen skrivemåte er ''gnr. 17, bnr. 235''.
Et bruksnummer kan videre tildeles festenummer og seksjonsnummer som også kan omsettes og pantsettes.
Den stille generasjonen
Den stille generasjonen (også kjent som den tradisjonelle generasjonen) er et begrep som brukes om de født fra 1928 til 1945. Disse vokste opp før den digitale hverdagen tok over og var barn og ungdom når andre verdenskrig pågikk. De var vitne til at verden ble mer digital: fra å vokse opp med radio, svart-hvit TV og papiraviser, til farge-tv på 1960-tallet og senere datamaskiner, internett og sosiale medier. Denne generasjonen jobbet hardt og stille. Det var for disse alment at alle barn skulle bli «sett, men ikke hørt». Dette er en forskjell fra deres forrige generasjon som kjempet mye for å «endre systemet». Den stille generasjonen handlet om å arbeide hardt innenfor gitte rammer. Holdningene lente seg mot å ikke ta risiko og spille trygt. De verdsatte stabilitet og pålitighet.
Mental helse
De vokste opp under globable traumatiske katastrofer (fattigdom, krig og vold). Mangle ble lært opp til å «bli sett, men ikke hørt». Mange var vitne til vold i hjemmet, krig, rasistisk vold eller politibrutalitet. De hadde få muligheter til å snakke ut om egne traumer. Under det som omtales som «den store depresjonen» var overlevelse et endelig mål, og ofring den største dyden. Mange var stille om følelsemessige vansker for å sikre en økonomisk, sosial, fysisk og relasjonell overlevelse.
Michael Staines
Michael Staines (født 1885, død 1955) var en irsk republikaner og politiker.
Den stille generasjonen
Mental helse
Å snakke om eller søke psykologisk behandling har vært tabu for den stille generasjonen. Da de ble myndig, ble psykiske lidelser sett på som skam og moralsk svik. Alvorlige psykisk syke ble sendt til psykiatriske institusjoner hvor det kunne skje grove misbruk og omsorgssvikt. Psykiatriske institusjoner ble i deres tid et sted psykisk syke ble verre, enn bedre.
Michael Staines
Stained ble født i Newport i Mayo, hvor hans far gjorde tjeneste i Royal Irish Constabulary.
Den stille generasjonen
Mental helse
Siste halvdel av 1900-tallet kom samfunnet vekk fra institusjonaliseringen. Tusenvis av pasienter ble skrevet ut og psykiatriske institusjoner ble stengt.
Covid-19
Koronapandemien hadde stor påvirkning på generasjonen. Personer over 85 år hadde høyest risiko for å dø av viruset, spesielt hvis de ikke var vaksinert. Sykehjem og omsorgshjem fikk strenge retningslinjer hvor det i perioder ikke var lov med besøk, dette for å beskytte de eldre fra å bli smittet. Mange ble sosialt isolert i lengre perioder under karantenetiltakene.
Michael Staines
Han meldte seg i 1902 inn i Irish Republican Brotherhood (IRB), og var 1921–1922 medlem av organisasjonens øverste råd. Han var under påskeopprøret i 1916 kvartermester i General Post Office, og ble arrestert etter kapitulasjonen. Etter et opphold i Frongoch interneringsleir ble han var parlamentsvalget i 1918 valgt inn i Det britiske parlamentet som representant for Sinn Féin. Som de andre Sinn Féin-representantene nektet han å ta sitt sete, og ble i stedet med på opprettelsen av Dáil Éireann. Han ble også alderman i Dublin og hadde andre offentlige verv.
I 1922 ble han den første Commissioner for Garda Síochána.
Mindella
Mindella er en slekt av biller som tilhører familiegruppen bladbiller (Chrysomelidae). Det er kjent 2 arter.
Utbredelse
Slekten er utbredt på Filippinene.
Odysseen
Odysseen (gresk: Ὀδύσσεια, Odysseja) er det antatt yngste av de to bevarte episke dikt/epos som tilskrives den greske dikterskikkelsen Homer (det andre er Iliaden). Verket beskriver Odyssevs' hjemreise etter trojanerkrigen, og hans sønn Telemakhos' leting etter sin far. I løpet av to kvelder hos faiakerne forteller Odyssevs, kongen av Ithaka, om sine eventyr på den ti år lange reisen fra Troja, før han vender hjem. Her befester han igjen sin autoritet som konge av Ithaka, Telemakhos' far og Penelopeias ektemann.
Odysseen skiller seg fra Iliaden idet den drives frem ikke av vold og drap, men av Odyssevs' mot og kløkt. På mange vestlige språk har odyssé blitt et synonym for en lang reise mot et fjernt mål. Diktverket regnes som et hovedverk i den vestlige litterære kanon, og blir fremdeles lest og oversatt over hele verden.
Opprinnelig ble diktet fremført av en skald (rapsode), kan hende til musikk. Det er i sin helhet skrevet på daktylisk heksameter, det vil si seks verseføtter (daktyler eller spondéer, se metrikk) på hver linje. Odysseen består av 24 sanger. De fire første fungerer som en innledning og kalles Telemakien. Språket er en tidlig form av gammelgresk, med en rekke ord som ikke finnes i andre tekster enn Odysseen og Iliaden, derfor kalles språket i disse verkene gjerne homerisk gresk.
Historie
De homeriske eposenes alder og opphav har vært omstridt. Homer er tradisjonelt blitt plassert på 700-tallet f.kr., og hendelsene som omtales antas å ha skjedd omkring 1 100 f.kr. Billedfremstillinger fra arkeologiske funn beviser at deler av handlingen har vært kjent på «Homers tid» eller tidligere. Siden 700-tallet også var tiden da det greske skriftspråket ble utviklet, har det vært gjettet på at diktverkene først ble nedskrevet på denne tiden. Cicero hevder imidlertid at dette skjedde i Athen på 500-tallet. De eldste bevarte håndskriftene er uansett betydelig yngre.
1900-tallets forskning på ennå levende epos og annen tradisjonslitteratur, viser at denne typen diktning ikke huskes «utenat» som en helhet. Den improviseres ved hver fremførelse, på grunnlag av en velkjent historie og et forråd av faste «scener», strofer, vers og epiteter. Slik kan svært lange dikt bli «husket» og gamle språkformer bevart gjennom utallige generasjoner – selv om de ulike fremførelsene kan være svært ulike. Også de homeriske epos, slik vi kjenner dem, har spor av slik improvisasjon (f.eks. gjentagelser). Mye tyder derfor på at «vår» Odyssé – som de europeiske folkevisene på 1800-tallet – i utgangspunktet har vært en skriftlig fiksering av én bestemt fremførelse (av en spesielt dyktig rapsode), som senere er blitt «forbedret» med innslag fra andre versjoner, eller tilpasset dikteriske idealer.
De homeriske epos ble lenge betraktet som primitive, sammenlignet med det senere «kunstverket» Aeneiden. Først med romantikkens interesse for det «opprinnelige» og folkelige, fikk de for alvor den posisjonen som mesterverker de har i dag.
Litterære virkemidler
Verket er preget av Homeriske similer, et tekstlig virkemiddel som hyppig forekommer gjennom hele eposet. Ofte forekommer slike homeriske similer idet historien nærmer seg et dramatisk klimaks. På samme måte fungerer tekstens analepser, hvor Odyssevs skuer tilbake på noe som har skjedd tidligere i sitt liv, som i nittende sang hvor husholdersken Evrykleia skal vaske Odyssevs føtter, men legger merke til hans arr. Odyssevs har på dette tidspunktet returnert til Itakha i forkledning, og vil ikke bli oppdaget av sin kone. Rett etter at husholdersken har gjort oppdagelsen av det umiskjennelige arret, forekommer en analepse hvor fortelleren tar leseren med tilbake til hvordan Odyssevs fikk arret under villsvinjakt.
Evrykleias reaksjon og det forventede klimakset forsinkes, og virkemiddelets effekt har blitt diskutert av flere sentrale forfattere og kritikere i ettertiden. Filologen Eric Auerbach har i sin tekst fra 1946 «Odyssevs' Arr» (fra Mimesis. Virkelighetsfremstillingen i Vestens Litteratur) pekt på hvordan moderne lesere kan forstå dette som et grep fortelleren gjør for å øke spenningen i teksten. Auerbach mener dette er en feilaktig lesning og trekker heller frem Goethe og Schiller sin brevveksling fra 1797, som beskriver en forståelse av de Homeriske similer og analepser, som retarderende, eller forsinkende, og at effekten er den diamentralt motsatte av spenningsøkning. Auerbach mener at essensen og den reelle årsak er den homeriske stilens behov for å ikke la noe av det som er nevnt forekomme som uartikulert eller dunkelt. Han trekker frem hvordan det homeriske epos har et behov for å utforme fenomener til en form, fattbar for sansene.
Resymé
Fortellingen begynner med at Odyssevs blir holdt fanget på nymfen Kalypsos øy, og forhindres fra å reise hjem til sin kone Penelopeia. Han vekker sympati hos alle gudene, foruten Poseidon. Da Poseidon reiser til et gilde i Etiopia, samler de andre seg, og Athene ber Zevs om å la Odyssevs vende hjem. Poseidon har hindret Odyssevs i å komme seg hjem fordi han blindet hans sønn Polyfemos og tok æren alene for å ha narret trojanerne, men Zevs går med på å la ham komme hjem. Hermes blir sendt til Kalypso for å få ham løslatt, mens Athene reiser til Ithaka og råder Odyssevs' sønn Telemakhos til å innkalle en forsamling av akaiere, for å protestere mot Penelopeias friere, og så reise til Pylos og Sparta for å forhøre seg om farens hjemreise.
Telemakhos samler folket og gjør et svakt forsøk på å appellere til friernes samvittighet. De svarer med forakt og blir advart mot sin skjebne av Halitherses, men uten å bry seg. Telemakhos låner et skip og reiser om natten til Pylos sammen med Athene.
De ankommer Pylos og tas imot av Nestor. Han har imidlertid intet nytt å meddele om Odyssevs, og Athene forsvinner.
Telemakhos kjører en stridsvogn til Ferai, halvveis til Sparta, sammen med Nestors sønn Peisistratos. De ankommer Sparta og blir tatt imot av kong Menelaos og Helena. Menelaos forteller om sin reise hjem fra Troja og sier han har hørt av Protevs, den gamle mannen fra havet, at Odyssevs ennå er i live og fanget på en øy. Menelaos ber Telemakhos bli i elleve eller tolv dager, hvilket han avslår. Senere kommer det frem at han likevel ble i Sparta enda lenger. Imens får frierne på Ithaka vite at Telemakhos leter etter sin far, og de bestemmer seg for å legge en felle for ham når han kommer hjem.
Femte sang foregår på Olympen. Athene ber igjen om at Odyssevs løslates og Hermes reiser til Kalypso og gir henne beskjed. Zevs spår at Odyssevs vil nå faiakerne på Skheria etter tyve dagers seiling, og de vil bringe ham til Ithaka. Kalypso slipper Odyssevs fri.
Odyssevs bygger en flåte og forlater øya på den tolvte dagen. Etter atten dagers seiling ser han halvøya Skheria. Imidlertid blåser Poseidon opp en storm mot ham som hevn for at Odyssevs blindet hans sønn Polyfemos, og han kommer ikke frem til faiakerne med en gang. Flåten blir ødelagt, men han blir reddet av halvguden (nymfen) Ino som gir ham et magisk skjerf som skal beskytte ham fra å drukne. Han må kaste skjerfet tilbake i havet når han kommer til land.
Odyssevs møter Nausikaa, datter av Alkinoos, faiakernes konge. Med hjelp av Athene og Navsíkaa blir han godt mottatt i palasset. Han forteller om hvordan han kom til Kalypsos øy. Neste dag, etter en runde med idrettsleker, forteller han om den ti år lange reisen fra Trojas fall til fangenskapet på Kalypsos øy.
Odyssevs forteller om sine opplevelser ved Troja, og om Den trojanske hest. Han minnes sin avreise med sitt mannskap, hvordan de plyndret Ismaros og seilte til Malea på sydspissen av Hellas. Derfra ble de imidlertid sendt av vinden til lotusspisernes land, i en uutforsket del av verden. De kom til kyklopenes land, hvor de klarte å rømme etter å ha blindet Polyfemos, og pådro seg Poseidons vrede. De seilte til Aiolos' øy, hvor Aiolos (vindens gud) forsøkte å hjelpe dem hjem ved å samle alle motgående vinder i en sekk. Senere kom de til Telepylos, en by hos de kannibalske laistrygonerne. Odyssevs unnslapp med ett enkelt skip til Kirkes øy, hvor de tilbragte et år. Kirke befalte dem å besøke Hades for å få vite veien hjem av gjenferdet til Tiresias. Han fortalte Odyssevs at de måtte unngå å skade solguden Helios' fe på øya Thrinakia for å kunne komme hjem. De dro tilbake til Kirke, seilte videre, unngikk sirenene og monstrene Skylla og Kharybdis, skjønt ikke hele mannskapet kom velberget forbi dem. De kom til Thrinakia, og sulten drev dem til å slakte Helios' hellige fe, og han straffet dem med skipsforlis. Bare Odyssevs overlevde, og etter å ha tilbragt ti dager på en flåte, nådde han Kalypsos øy, hvor han holdt til de neste sju årene.
Dagen etter bringer faiakerne Odyssevs hjem i en bark full av gaver. Odyssevs våkner opp på Ithaka og får høre av Athene om sin kones friere.
Odyssevs forkler seg med Athenes hjelp som en gammel mann, og går til sin trofaste svinegjeter Evmaios' hytte. Evmaios kjenner ikke igjen sin herre, men forteller om hvordan frierne har misbrukt hans gjestfrihet. I femtende sang drar Athene for å hente Telemakhos fra Lakidaimon, hvor han har vært i en måned. Dagen etter tilbringer Odyssevs i svinegjeterens hytte mens Telemakhos kommer til Farai, halvveis til Pyros. På den 38. dag kommer Telemakhos til Pylos og går ombord på et skip uten å besøke Nestor. Han tar med seg Theoklymenos, en profet som er på flukt etter å ha drept en mann. Telemakhos lar Theoklymenos gjemme seg på skipet hans, og overlater ham til en venn. Skipet unngår friernes bakhold om natten. Imens lytter Odyssevs til Evmaios' fortelling.
Telemakhos drar til byen og kaller Theoklymenos til palasset. Om ettermiddagen kommer Odyssevs og Evmaios til byen, hvor Odyssevs gir seg ut for å være en tigger. Etter noen mindre sammenstøt møter han Telemakhos, og de skaffer seg våpen. Odyssevs snakker til Penelopeia, som ikke kjenner ham igjen. Hun forklarer at hun ikke vet om Odyssevs er død eller ikke, og at hun ikke vil gifte seg på nytt: Hun har holdt frierne på avstand ved å insistere på først å veve sin svigerfar, Laërtes, et likskrud, og hver natt rekker hun opp det hun har vevd den dagen. Imidlertid forteller hun at dagen etter, Apollons festdag, vil hun gå med på å gifte seg med den mann som kan skyte en pil gjennom hullene i tolv økseblader på rad, ved hjelp av Odyssevs' bue.
Frierne vil ikke drepe Telemakhos på Apollons helligdag. Imidlertid klarer ingen av dem å bruke Odyssevs' bue, fordi de ikke skjønner hvordan. Odyssevs avslører seg for Evmaios og Filoitios, en annen trofast tjener, og får dem til å låse dørene. Odyssevs klarer lett å spenne buen, og etter å ha sendt en pil gjennom alle øksebladene, tar han, Telemakhos og de to tjenerne livet av frierne. Odyssevs får også Telemakhos til å henrette alle slavekvinnene som i hans fravær har vært svikefulle ved å behandle frierne bedre enn hans kone og sønn.
Odyssevs avslører seg for Penelopeia. Først tviler hun på ham, men når han beviser hvem han er blir de to gjenforent i kjærlighet. Odyssevs forteller Penelopeia at Teiresias har forutsagt at han har én reise igjen å foreta seg før en fredelig alderdom.
Friernes gjenferd når Hades, og slik får Agamemnon og Akilles høre om Odyssevs' seier. Odyssevs gjenforenes med sin far, og friernes slektninger forsøker å ta hevn, uten å lykkes. Athene sørger for at stridighetene bilegges og alle forlikes.
Geografi i Odysseen
Odysseen inneholder ikke mange stedsnavn man uten videre vil finne på et moderne kart. Forskerne er uenige om hvorvidt det er snakk om virkelige eller oppdiktede steder. Eratosthenes, en kartmaker i Alexandria i det tredje århundre f.Kr., latterliggjorde forsøk på å finne igjen steder som nevnes i Odysseen, og sa at det er like sannsynlig at man finner dem som mannen som samlet alle vindene i en sekk. De som hevder at det er snakk om virkelige steder, viser til den høye grad av realisme i diktet, særlig i Homers beskrivelse av seiling. Det virker mest sannsynlig at Homer bandt sammen fortellinger om en eller flere sjøreiser, og at noen plasseringer i det minste burde følge en logisk rekkefølge. Selv blant forskere som tillegger stedsnavnene en grad av virkelighet, er det store uenigheter.
Den tradisjonelle teori, som er blitt godtatt som gyldig av mange, inkludert noen leksika og andre oppslagsverk, sier at Odyssevs ble sendt ut i det vestlige Middelhav, og at de fleste av hans eventyr foregikk mellom Tunisia, Sardinia, Italia og Sicilia. Imidlertid har denne teorien en rekke svakheter som ikke gir mening hverken med hensyn til seiling eller gjenfinning. Greske skip i oldtiden var små, dro sjelden ut på det åpne hav, og kapteinene utforsket ikke ukjente land, men forsøkte å finne igjen kursen hvis de havnet ut av den. Teorien inneholder disse (tvilsomme) stedene:
Generelt forutsetter denne teorien at grekerne kjente til Italia, men det er svært få henvisninger i Odysseen til noen del av verden vest for Hellas, selv om land i øst og syd (som Egypt) blir nevnt flere steder.
I Norge
I Norge ble eposet utgitt første gang i 1918 på Aschehoug i Arne Garborgs oversettelse med tittelen «Odyssevskvædet». Eposet har blitt både oversatt og gjendiktet flere ganger. Den mest kjente er Gyldendal sin utgave på bokmål som er gjendiktet av Peter Østbye. Peter Østbyes gjendiktning anses for å være en filologisk bragd i sin presise metrikk, samtidig som gjendikningen bevarer en nærhet til de opprinnelige tekstlige virkemidler. John Flaxmans illustrasjoner ble brukt i det andre opplaget av nynorskutgaven og i flere av de senere utgavene på bokmål.
I 2013 kom Kjell Arild Pollestads oversettelse ut på Cappelen. Her er Odysseen gjendiktet som prosa, uten Homers heksameter.
Utdrag av oversettelsene
Nedenfor er gjengitt de første linjene av første sang og de siste linjene av tjuefjerde sang fra henholdsvis bokmålsoversettelsen av Peter Østbye og den nynorske av Arne Garborg.
Begynnelsen
FØRSTE SANG
GUDENES FORSAMLING
ATENE FORMANER TELEMAKOS
Sangmø, fortell om hin rådsnare helt som flakket så vide,
da han til sist hadde styrtet i grus det hellige Troja.
Mangen en by fikk han se og merket seg folkenes lynde.
Mangen en sjelekval døyet han titt på sjø, når han fristet
selv å berge sitt liv og frelse seg hjem med sit mannskap.
Dog, sine kampfeller frelste han ei, så gjerne han ville;
ti de fik døden som lønn for sin dårskap og gudløse frekkhet,
solgudens fe, og hjemkomstens dag tok han fra dem for alltid.
Meld ogsaå os, du datter av Zevs, et frasagn om dette.
...
FYRSTE SONGEN.
GUDETHING.
ATENE GJEV TELÉMAKOS RAADER.
Songdis, fortèl meg um mannen hin raadsløge, han som so vide
kringum laut flakke, daa øydt han hadde det heilage Troia,
Mykje av vanskar og aut på sjøen han freista, med' der han
stridde for eige liv og for heimkjømd aat sveinarne sine;
deim han endaa ikkje fekk frelst, so gjerne han vilde;
for ved heluvsleg daad dei sjølve valda seg bane,
tankeløysur dei var, som solgud-uksarne slagta;
heimkjømdi Helios daa, den høgheimssonen, deim røva.
Slutten
FIREOGTYVENDE SANG.
FORLIKET
...
og i forferdelse slapp de av hånd sine blinkende våpen;
ti da gudinnen lot høre sin røst, falt alle til jorden,
og for å redde sit liv løp mennene ilsomt til byen.
Fryktelig skrek den herdede helt Odyssevs og jog dem
foran sig rapp som en ørn som farer fra himmelens høyder.
Se, da slynget Kronion sitt flammende lyn, og det rammet
foran Atene, den blåøyde mø, den veldiges datter.
stans nu! Hold inne med striden hvor alle kan finne sin bane!