cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Den mosambikiske uavhengighetskrigen
Etterspill
Samora Moïses Machel ble det nye landets første president. Landet møtte en rekke problemer; inkludert økonomisk nedgang, autoritært styre, korrupsjon og fattigdom. Omtrent 300,000 portugisiske nybyggere flyttet fra landet. Omtrent to år etter uavhengigheten begynte en ny krig, borgerkrigen i Mosambik, hvor FRELIMO kjempet mot opprørsbevegelsen RENAMO (Resistência Nacional Moçambicana – Mosambiks nasjonale motstandsbevegelse), som først endte etter femten års krig i 1992.
Mike Moore
Michael Kenneth Moore (født 28. januar 1949, død 2. februar 2020 ) var en newzealandsk politiker som var både statsminister på New Zealand og generaldirektør i World Trade Organization.
Moore ble født i den lille byen Whakatane på New Zealand.
I 1999 ble Moore utnevnt til medlem av New Zealand-ordenen, New Zealands fornemste orden.
Anthony Kennedy
Anthony McLeod Kennedy (født 23. juli 1936 i Sacramento i California i USA) er en amerikansk jurist. Han er tidligere dommer i De forente staters høyesterett. Han ble utnevnt av president Ronald Reagan og tiltrådte den 18. februar 1988. Han gikk av i 2018.
Etter at Sandra Day O'Connor trakk seg, var Kennedy den såkalte vippestemmen, altså dommeren som av og til stemmer med de liberale dommerne, og i Kennedys tilfelle, mest stemmer med de konservative dommerne. Særlig i avgjørelser om likekjønnet ekteskap var Kennedys stemme viktig.
Carlo Borromeo
Carlo Borromeo  (også fornorsket til Karl Borromeus) (født 2. oktober 1538 i Arona i Italia, døde 3. november 1584 i Milano) var en av den katolske kirkes kardinaler. Han ble utnevnt til kardinal 31. januar 1560 av pave Pius IV.
Bakgrunn
Carlo Borromeo ble født som sønn av Giberto Borromeo, greve av Arona, og av Margherita de' Medici i borgen Arona ved Maggioresjøen. På morssiden var han i slekt med pave Pius IV. Han var også fetter til kardinalene Gianantonio Serbelloni (kreert 1560), Mark Sittich von Hohenems (1561) og Federico Borromeo den eldre (1587), og onkel til kardinal Giberto Borromeo den eldre (1652). Andre kardinaler i slekten var Federico Borromeo den yngre (1670), Giberto Bartolomeo Borromeo (1717) og Vitaliano Borromeo (1766).
Karriere
Han spilte en ledende rolle under Tridentinerkonsilet. Som erkebiskop av Milano, dit han ankom 1565, arbeidet han for å virkeliggjøre beslutningene for dette konsilet. Han var opptatt av kirkemusikken, og han gav Palestrina i oppdrag å komponere tre messer. Han regulerte utdannelsen og kirketunkten blant prestene. Han var en av tre kardinaler som hadde overoppsyn med tllblivelsen av Catechismus Romanus. I egenskap av leder for sitt bispedømme var han opptatt av teologien bak botens sakrament. Han innrettet en skole som kan ses som en forgjenger til søndagsskolene.
Han var erkebiskop av Milano og hengav seg denne oppgaven med all sin energi: Han bygget nye kirker, skoler og kollegier, dro på hyppige pastoralvisitaser i menighetene, og drev gjennom en fornyelse og forbedring av alt kirkelig liv. Hans innsats for de rammede under den skrekkelige pesten 1576-1577 ble legendarisk.
I kirkene innførte han kvinne- og mannside og arbeidet for sedelig renhet. I de sveitsiske dalene som var innenfor hans erkebispedømme gjorde han meget for å motvirke spredningen av protestantismen.
Etter døden
Han ble helligkåret i 1610. Han regnes som en de fremste helgener fra motreformasjonstiden, sammen med Ignatius av Loyola og Filip Neri. Kirken San Carlo al Corso i Roma, hvor det norske Olavsalteret står, er viet til Carl Borromeo og Ambrosius av Milano.
Videre er også misjonsstasjonen Mission San Carlos Borromeo de Carmelo etablert av Junípero Serra i 1770 i dagens Carmel-by-the-Sea i California oppkalt etter ham.
Episkopalgenealogi
Hans episkopalgenealogi er:
Josef Miner
Josef Miner (1914–1944) var en tysk bokser som deltok i de olympiske leker 1936 i Berlin.
Miner vant en olympisk bronsemedalje i boksing under OL 1936 i Berlin. Han kom på tredjeplass i den tredje letteste vektklassen, fjærvekt, opp til 57,2 kg. Han vant de tre første kampene men tapte i semifinalen til Charles Catterall fra Sør-Afrika som siden tapte finalen til argentinske Oscar Casanovas. Miner beseiret Dezső Frigyes fra Ungarn i bronsefinalen. Det var 24 boksere fra 24 nasjoner som stilte i den tredje letteste vektklassen som ble avviklet i perioden 10. til 15. august 1936.
Skovbo kommune
Skovbo kommune er en tidligere kommune i Roskilde amt på Sjælland. Kommunen ble dannet ved kommunalreformen i 1970 av sognene Bjæverskov Sogn, Borup Sogn, Ejby Sogn, Gørslev Sogn, Kimmerslev Sogn, Lidemark Sogn, Nørre Dalby Sogn og Vollerslev Sogn.
Ved kommune- og regionreformen 2005–07 ble kommunen med virkning fra 1. januar 2007 slått sammen med Køge kommune (1970–2006) til den nye Køge kommune i den nyopprettede Region Sjælland.
Buffet
Buffet (på norsk også i formen buffé) er et begrep som kommer fra fransk og latin og som opprinnelig betyr «praktbord». Det kan betegne forskjellige ting knyttet til servering av mat.
Joana-saken
Joana-saken betegner hendelsen da en tråler ble oppdaget i en posisjon rett innenfor 200 milsgrensen til Norge, på grensen til «Smutthullet», 12. juni 2006 av Kystvakten. Fartøyet var påmalt navnet «Joana», men førte ikke noe flagg. Fartøyet hadde heller ikke påmalt hverken hjemmehavn eller IMO-nummer.
Fartøyet ble så kontaktet av Kystvakten samme dag, men fikk ikke lov til å komme om bord. Over radio opplyste mannskapet at fartøyet var fra São Tomé og Príncipe. Det ble videre sagt at de hadde vært i området siden 27. mai. Dokumenter som er funnet om bord viser derimot at fartøyet byttet navn og flaggstat i sjøen den 23. mai 2006. Fartøyet mistenkes for å ha drevet tyvfiske i Smutthullet. Norske myndigheter sier at fartøyet er statsløst. Dette begrunnes med at skipet hevder å ha hatt minst to flaggstater den siste tiden, noe som ifølge norske myndigheter gjør at Kystvakten kan arresterte skipet i Internasjonalt farvann, ut fra ulovfestet folkerett, jf. Asaya Case, AD&RPIL 1949 case 38(UK Privy Council) Slikt statsløst skip har ingen hjemstavn og er uten diplomatisk beskyttelse.
1. juli 2006 var båten tauet til havn i Vadsø. Der vil kapteinen ombord bli avhørt av norsk politi. På en presskonferanse samme dag ble skipet anklaget for å bruke ulovlige fiskegarn som skrapte sjøbunnen. Tråleren skal ha brukt tjuvnett med 84 mm masker, mens den lovlige grensen er 135 mm. Tråleren ble bøtelagt for trålfiske med altfor liten maskevidde, manglende føring av fangstdagbok, for å la lagt fram falske skipsdokumenter, og for ikke å ha etterkommet ordre fra Kystvakten om å stanse fartøyet og trekke inn trålen. Rederiet vedtok deretter forelegget på 350 000 kr og inndragning av mer enn tre millioner kr. Skipet, så under navnet «Kabou», vendte deretter tilbake til «Smutthullet». Rederiet sin norske advokat uttalte at de mener at norske myndigheter ikke hadde noen hjemmel i norsk lov til å arrestere skipet.
31. juli 2006 foreberedte så Kystvakten nok en bording av skipet.
Franz Gruber
Franz Gruber kan vise til følgende:
Peter Høegh
Peter Høegh eller Ole Peter Riis Høegh (født 27 . juli 1806 i Grue, død 1. mars 1852 i Bergen) var en av Norges første sivilt utdannede arkitekter og Bergens første stadskonduktør. Han har tegnet en rekke betydelige bygninger i Bergen og Trondheim. Stilmessig er Høeghs arkitektur preget av klassisisme, men man kan også spore tidlige innslag av historisme.
Bergen
Allerede i 1832 ble Høegh utnevnt til stadskonduktør i Bergen, men han tiltrådte ikke stillingen før i 1835 på grunn av alle oppdragene han hadde i Trondheim. Biografen Arno Berg skrev: «I det hele tatt tror jeg at under Høeghs arbeidsår i Bergen lå omtrent all bygningsvirksomhet med noen arkitektonisk pretention i byen og dens omegn i hans hender.» Det hersker noe tvil om alle lyststeden han er tilskrevet virkelig er hans verk som Urdi, Christinegård, Hellandshuset, med fler. De bygningene i Bergen han med mer sikkerhet har tegnet er fra årene 1836–1845 og viser innflytelse fra den tyske, romantiske klassisismen. I 1836–1837 foretok Høegh en studiereise til København, Hamburg, Berlin og Potsdam og hans senere arkitektur viser en sterk påvirkning fra sentrale tyske arkitekter som Karl Friedrich Schinkel.
Høegh fikk rekke betydningsfulle oppdrag i Bergen, men de fleste av disse er idag enten revet eller sterkt ombygget. De to best bevarte er Bergens nye latinskole (Bergen katedralskole) fra 1840 og avdelingskontoret til Norges Bank fra 1840-1845.
Død
Høegh fikk etterhvert problemer med å livnære seg som arkitekt. I 1848 ble han syk, konen døde og han måtte selge huset sitt. I 1849 ble han erklært sinnssyk og året etter ble han umyndiggjort. Han døde to år etterpå, 44 år gammel.
Nikolai Stepulov
Nikolai Stepulov (født 20. mars 1913, død 2. januar 1968) var en estisk bokser som deltok i de olympiske leker 1936 i Berlin.
Stepulov vant en olympisk sølvmedalje i boksing under OL 1936 i Berlin. Han kom på andreplass i den fjerde letteste vektklassen, lettvekt, opp til 61,2 kg. Han vant de fire første kampene men tapte finalen til ungarske Imre Harangi. Det var 26 boksere fra 26 nasjoner som stilte i den fjerde letteste vektklassen som ble avviklet i perioden 11. til 15. august 1936.
Asiamesterskapet i friidrett 1991
Asiamesterskapet i friidrett 1991 var det åttende Asiamesterkapet i friidrett, det ble arrangert i Kuala Lumpur i Malaysia. Det var 22 øvelser for menn og 18 for damer. Kina ble beste nasjon med 21 gullmedaljer foran India med ni.
Omar Pasja
Omar Pasha Latas gresk: Ομέρ Πασάς (født 24. november 1806, død 18. april 1871) var en serbisk       osmansk general, hvis fødenavn var Mihajlo Latas (serbisk: Михајло Латас). Han er også kjent under navnene Michael Latas, Michael Lats og Michael Lattus.
Biografi
Han ble født i Janja Gora i det som er dagens Kroatia, den gang del av den kroatiske Krajina-regionen i det østerrikske riket. Han ble utdannet i Gospić, og senere ved en militær skole i Zadar, der han ble grensevakt. Latas flyktet til Bosnia i 1823 for å slippe anklager om underslag, der han også konverterte til islam.
Hans far Petar tjenestegjorde i den østerrikske hæren, og i ble utnevnt til løytnant i distriktet Ogulin. Michael var intelligent og livlig som barn, og utviklet en lidenskap for militæret, og forlot skolen med en gang han ble akseptert som kadett i sin fars regime i Ogulin. Han hadde en vakker håndskrift, og ble derfor tildelt geistlige plikter. Faren led senere en dom for korrupsjon og Michael følte med det at det var på tide å troppe av for Bosnia.
I 1839 ble han ble skriver for den ottomanske arvingen Abdülmecid, og ble senere samme år utnevnt til oberst. Han var militær-guvernør i Libanon i 1842, og vant i opprørene i Albania (1843), Kurdistan (1846), og Bosnia (1850). Men hans viktigste tjeneste gjorde han da han lykkes i å slå Kalafat i 1853 i den russiske krigen, før han i 1854 inntok București og slo russerne neste år i Krim.
Etter å ha bodd under tøffe forhold en stund, ble han tilbudt en stilling som lærer for barna til en tyrkisk kjøpmann, på betingelse av at han skiftet religion fra ortodoks til islam. Dette ble en stor kulturell forskjell (her skiftet han navnet til Omar Pasja) og han bestemte seg for at hans fremtid var hos tyrkerne.
Growl
Grim-vokal som ofte er brukt i black metal skiller seg fra growl-vokal ved at den i stedet for mørk «grynting» vil vokalen være preget av et mye høyere toneleie og fremstå mer som «skrik» fremfor «grynting». Det svenske black metal bandet Bathory er et eksempel på tidlig bruk grim-vokal.
Omar Pasja
Biografi
Nå som han var blitt utnevnt til major, avsluttet Omar et kartleggingsoppdrag i Bulgaria og Donau-området for å få detaljert kunnskap om områdene som skulle tjene ham godt i fremtiden. Chrzanowski diskuterte også sine ideer for ny organisering av hæren, og til gjengjeld bante han vei for Omars innføring i det tyrkiske samfunnet. Der møtte han og giftet seg med en rik arving, noe som ble starten på hans økende popularitet i de militære kretsene i Tyrkia, før han kort tid etter ble utnevnt til militærguvernør av Konstantinopel. I 1840–1841 ledet han en vellykket ekspedisjon for å slå ned på et opprør i Syria, og en stund var også guvernør i Libanon.
Growl
For de som ikke er vant til å lytte til tekstene i sanger som benytter growl-vokal eller grim-vokal kan det være vanskelig å høre hva vokalisten synger.
Omar Pasja
Biografi
Etter den ungarske revolusjonen i 1848 ble han satt i ledelsen for de tyrkiske styrkene i Moldova og Valakia. Hans faste og effektive håndtering av en situasjon med potensielle konfrontasjoner i de russiske og østerrikske styrkene, viste at han hadde betydelig diplomatiske ferdigheter. Senere tok han kommandoen i Bosnia i 1851 og i Montenegro i 1852.
This is Sofian
Sporliste
Alle sanger er laget av Sofian og produsentene, unntatt de som er merket.
Growl
Brølende eller skrikende vokal har vært brukt i heavy metal-tidligere, men ikke i samme skala eller i hele sanger. Det finnes også spor av vokalstilen i grindcore- og hardcore punk-band, men den ble først tatt i bruk for fullt da death metal-sjangeren ble startet av band som Necrophagia, Bathory, Death og Possessed.
Omar Pasja
Biografi
Det er ingen tvil om at Omars ekteskap hadde åpnet alle de riktige veiene for ham, men likevel var det ingen tvil om at han viste at han tok utfordringene han fikk. Han var en klar og presis militær leder og han tok modige avgjørelser og fulgte dem opp alltid. Selv om han hadde et rykte som en streng og hensynsløs disiplinerende leder, ble han aktet og respektert av sine menn.
Growl
Det er meget få kvinner som benytter seg av vokalen, den mest kjente er Angela Gossow fra Arch Enemy.
Cross Purposes Live
Cross Purposes Live er det andre offisielle konsertalbumet til heavy metal bandet Black Sabbath.
Albumet er det eneste konsertalbumet med vokalist Tony Martin, og ble gitt ut i en CD/VHS-pakke. Videoen kom i 2003 på en u-lisensiert DVD med ni av de seksten sporene. I 2012 ble konserten gitt ut offisielt på DVD, med alle de seksten sporene.
Julija Volkova
Julija Olegovna Volkova (russisk: Юлия Олеговна Волкова; født 20. februar 1985) er en russisk musiker. Hun utgjør sammen med Lena Katina popduoen t.A.T.u.. Duoen er notorisk kjent for å sjokkere publikum, samt sine forsøk på å bryte tabuer ved å opptre på scenen kun iført undertøy. Volkova er kjent som den «slemme piken» i gruppen.
Volkova sangkarriere startet i det russiske barnekoret Neposedi, der hun møtte Katina, sin senere venninne i gruppen t.A.T.u. Volkova har tidligere insistert på at hun ble bortvist fra Neposedi på grunn av drikking og banning, men representanter fra barnekoret har benektet dette, og sagt at hun faktisk ble «uteksaminert» fra koret da hun nådde en viss alder. Volkova ble valgt som det andre medlemmet av t.A.T.u. i 1991, etter at Katina allerede var valgt og hadde spilt inn flere demoer alene. For å være med i bandet måtte hun klippe sitt naturlige blonde hår kort, og farge det sort. Begge jentene hadde en veldig streng kontrakt som dikterte hva de måtte gjøre, si og til og med føle. Volkova ble instruert til å ignorere spørsmål fra journalister, rynke på nesen, og se tydelig forstyrret ut for å gjøre kontrasten mellom henne og Katina tydeligere.
Volkova begynte å spille inn engelskspråklige sanger med t.A.T.u., selv om hun hadde svært lite kjennskap til språket. En professor ble leid inn for å lære henne å synge på engelsk. I tidlige intervjuer ga hun sjelden mer enn ettordssvar på engelsk, og Katina måtte ofte oversette det hun sa til journalistene. I senere intervjuer har hun vist at engelsken hennes har blitt bedre, og hun svarer vanligvis selv på spørsmål.
I februar 2003 ble det sluppet en nyhet om at Volkova hadde abortert, da hun ble sett på en abortklinikk i Moskva. Nyheten ble senere bekreftet av Julija i dokumentarserien Anatomy of t.A.T.u. i desember det samme året.
Den 23. september 2004 fikk Volkova en datter.
Floris V av Holland
Floris V (24. juni 1254 i Leiden – 27. juni 1296 ved Muiderslot), med kallenavnet der keerlen god (bøndenes gud), var greve av grevskapene Holland og Zeeland. Fra 1291 tok han også tittelen 'heer van Friesland' (herre av Friesland), antagelig viser dette til datidens West-Friesland. Floris var en av de viktigste personene i det lokale dynastiet Holland. Melis Stoke har beskrevet livet hans i en Rijmkroniek. I denne blir han tilskrevet et fortrinnsvis fredelig styre, modernisering av administrasjonen, en politikk som fremmet handelen, at han tok bedre vare på sine bønders interesser enn de til adelen i området og dessuten at han tok tilbake land som sjøen hadde krevet. Han ble en hollandsk helt da han ble drept på dramatisk vis i 1296, mennene bak drapet regnes for å ha vært kong Edvard I av England og Gwijde av Dampierre, greve av Flandern.
Barndommen
Bare to år gammel ble han greve av Holland og Zeeland etter at hans far hadde blitt myrdet et halvt år tidligere. Han hadde flere verger som styrte grevskapet mens han vokste opp: først en onkel, deretter en tante og etter slaget ved Reimerswaal i 1263 (om makten over grevskapet Holland) var Otto II av Geldern hans verge frem til 1266.
Myndig
Året da Floris fylte tolv år ble han offisielt anerkjent som myndig og ansett for å kunne regjere Holland selv. Han ble støttet av greven av Hainaut av Huset Avesnes som var en svoren fiende av familien Dampierre. I 1269 da han var fjorten år gammel giftet han seg med Beatrijs av Flandern, Gwijde av Dampierres datter.
Ambisjoner og stridigheter
Floris hadde store ambisjoner og arbeidet utrettelig for å øke sin makt og innflytelse. Sin første seier fant sted da han slo ned Kennemeropprøret i West-Friesland (dagens Noord-Holland), deretter ville han hevne sin far som ble drept av friserne under et felttog mot dem. Dette lyktes han i, og han tok deretter tittelen 'Heer van Friesland' (Herre av Friesland). Floris prøvde i 1272 å innta den andre delen av Friesland, som også er en del av dagens Friesland, men mislyktes. Hans mål var å hente sin fars legeme som lå begravet i Hoogwoud. Den første invasjonen mislyktes grunnet dårlig vær, og den andre ga ham tilslutt kun et brohode i Friesland.
I 1274 slo han ned et overklasseopprør som ble ledet av de sterke herrene Gijsbrecht IV av Amstel og Herman av Woerden. De hadde begge landområder nord for Sticht Utrecht ved Amsterdam som egentlig tilhørte erkebiskopen av Utrecht. Gijsbrecht og Herman ble støttet av Utrechts håndverkere, bøndene i Kennemerland (Alkmaar og omliggende områder), Waterland (nord for Amsterdam) og Amstelland (Amsterdam og omliggende områder) og vest-friserne. Floris støttet den svake biskopen ved å inngå en avtale med håndverkerne, slik ble biskopen avhengig av støtte fra Holland og i 1279 overdro han landområdene som hadde tilhørt herrene som gjorde opprør til Holland. Floris ga bøndene i Kennemerland flere rettigheter, de bodde i et område preget av sanddyner og hadde færre rettigheter enn bøndene i polderne. Etter dette vendte Floris seg fra huset Avesnes og dets innflytelse, og ga sin troskap til familien Dampierre.
Han gikk igjen til angrep på friserne i 1282 og slo dem denne gangen ved Vronen. Han greide også å hente hjem sin fars legeme. Etter et krigstog i 1287-1288 var friserne definitivt slått, og i mellomtiden hadde han fått Zeeland-bewester-Schelde (området som kontrollerte tilgangen til elven Schelde i len av Rudolf I av det tysk-romerske rike i 1287. Dette aksepterte ikke den lokale adelen, de slo seg sammen med grev Gwijde av Dampierre (greve av Flandern) som invaderte området tre år senere, i 1290. Floris arrangerte et møte med ham, men ble tatt til fange i Biervliet og tvunget til å oppgi sitt krav på området før han ble satt fri.
Floris ville straks trekke i krig igjen, men kong Edvard I av England, overtalte ham til å slutte fred med Flandern. For den engelske kongen var tilgang til de store elvene for handel i ull og andre engelske handelsvarer meget interessant.
Krav på Skottlands trone
I 1292 vistes ambisjonene hans tydelig da han etter dronning Margrete av Skottlands død fremstilte seg som en konkurrent for den skotske tronen, noe han ikke var alene om. Han baserte kravet på tronen på at han var Floris Vs krav var også basert på at jarl David av Huntingdon hadde gitt avkall på sin arvelige rett til den skotske tronen.
Den som avgjorde hvem av de tretten som hadde meldt seg som skulle innta den skotske tronen var Englands mektigste mann, kong Edvard I. Selv om det ble lett i skotske arkiver etter et dokument som kunne bevise at David av Huntingdon hadde gitt fra seg sin rett på tronen, ble dette ikke funnet. I ettertid er det funnet dokumenter som støtter Floris sitt krav, men det er usikkert om disse er ekte. Dersom Floris hadde rett i sin påstand om arvefraskrivelsen ville Johan Balliol og Robert Bruce, 5. lord av Annandale sine krav falle bort.
På grunn av at han ikke kunne dokumentere sitt krav fikk ikke Floris støtte av kong Edvard, Skottlands krone gikk til Johan Balliol. Derimot støttet England ham da han gikk til krig mot grevskapet Flandern for å underlegge seg landområdene Zeeland-Bewester-Schelde (Zeeland vest for Schelde). Dette målet prøvde senere igjen å nå med støtte fra Frankrike. Under hans styre økte respekten for Holland meget. En stor del av dagens grenser for provinsene Noord- og Zuid-Holland ble fastlagt i hans tid.
Fanget og drept
Etter at Edvard I av England flyttet ullhandelen fra Dordrecht i Holland til Mechelen i Brabant for å få Flanderns støtte i kampen mot Frankrike, gikk Floris i 1296 over til å støtte Frankrike. Dette førte til at Edvard I forbød all handel med Holland og la planer sammen med Gwijde av Dampierre om å kidnappe Floris og bringe ham til Frankrike. Blant adelen tiltok hatet mot Floris fordi han (mot betaling) ga borgere og bønder mer frihet, og herrene Gijsbrecht IV av Amstel og Herman av Woerden som Floris tidligere hadde fornedret sluttet seg til konspirasjonen. Sammen med Gerard av Velsen tok de ham til fange under en falkejakt of førte ham til hans eget Muiderslot. Dette ble fort kjent blant folket, og en plan ble lagt for å befri ham. Dette førte til at adelsmennene forlot Muiderslot med fangen 27. juni 1296 for å bringe ham til et sikrere sted. Ved avreisen ble de møtt og stoppet av en gruppe sinte, lokale bønder. Dette førte til at Gerard van Velzen snudde hesten og red tilbake, trakk sverdet og drepte grev Floris som ikke kunne flykte eller forsvare seg, han var bundet fast til hesten han red på. Deretter flyktet kidnapperne. Senere ble Gerard av Velzen tatt til fange og drept i Leiden, mens Gijsbrecht av Amstel og Herman av Woerden mistet alt de eide og levde i eksil resten av livet. Floris V ble begravet i Rijnsburg.
Dessverre greide ikke Floris å gjennomføre alle sine ambisjoner. Da han døde etterlot han sin kone og en umyndig sønn, Jan, som døde da han var 15 år gammel. Med Jan I opphørte Huset Holland å eksistere. Grevetittelen gikk til et medlem av Huset Avesnes og Holland ble styrt i personalunion med grevskapet Hainaut.
Ettermæle
Floris bedrev politikk for å øke sin makt og ambisjoner. Alle hans valg kan spores tilbake til dette. Etter hva som er kjent, var han meget populær blant folket i grevskapene, antagelig fordi han motarbeidet andre lokale makthavere for eksempel ved å ta forholdsregler som ikke var positive for dem. At dette kan ha blitt gjort bedre enn det det var, er heller ikke umulig. Melis Stoke beskrev Floris Vs liv detaljert, og denne biografien er den viktigste informasjonskilden med hensyn til Floris' liv. En slik biografi ble skrevet for å hedre og lovprise, og Floris er dermed antagelig beskrevet som en større helt enn han virkelig var. Vilhelm II, Floris' far, hadde begynt byggingen av palasset Binnenhof som nå ligger sentralt i den Haag. Palasset hørte til sin status som «Konge av romerne» og mulig keiser. Floris fullførte det hans far begynte, for å gi uttrykk for sine ambisjoner gjennom en monumental bygning. Denne bygningen var planlagt å bli senteret for hans makt. I Binnenhof er i dag mange ulike henvisninger til ambisjonene hans, som for eksempel symboler som viser til hans kongelige status, og legger ekstra vekt på denne. I Medemblik står Slott Radbout som også er bygget i oppdrag av Floris V.
Hans liv og død inspirerte nederlandske forfattere og komponister til å skrive sanger, skuespill og bøker. Et av de mest kjente er skuespillet «Gijsbrecht van Aemstel» som ble skrevet av poeten og forfatteren Joost van den Vondel i det 17. århundre. Det handler om Amsterdam i dagene etter at Floris V ble drept.
Kallenavnet der keerlen god (bøndenes gud) fikk han først etter sin død. Adelen stod bak dette, og det var ment som en fornærmelse. Etter hva som ble sagt fortjente han dette navnet fordi han «i forhold til bøndene sine oppførte seg som om han var den gode Gud selv». Han skal ha slått 40 bønder til riddere og medlemmer av St. Jacobs orden uten tillatelse fra kirken, noe som vakte sinne hos både kirken og de tolv adelige medlemmene av ridderordenen. Denne historien har ingen historisk basis, akkurat som den som forteller at Gerard van Velzen deltok i konspirasjonen for å kidnappe Floris fordi han skulle ha voldtatt konen hans. Det som er sikkert er at de hollandske bøndene mintes Floris som en hellig mann, og at han ble en symbolsk helt i striden for selvstendighet fra Spania under åttiårskrigen (1568–1648).
Eva Nordland
Eva Nordland (født 3. januar 1921 i Bærum, død 19. oktober 2012 ) var en norsk forfatter, pedagog og fredsaktivist. Hun var professor i pedagogikk ved Universitetet i Oslo, og hadde en rekke verv, blant annet som medlem av Kringkastingsrådet fra 1955 til 1960 og leder for Norges Fredslag fra 1986 til 2003. Hun var medstifter av Nei til atomvåpen og Kvinner for fred, og dessuten styremedlem i Norsk utviklingshjelp og leder for Immatrikuleringskomiteen for norske universiteter.
Den lille istid
Den lille istiden er betegnelsen på en periode i Europa og Nord-Amerika som var preget av kjøligere og mer ekstremt klima i forhold til den forutgående varme perioden i middelalderen. Den regnes vanligvis for å ha strukket seg fra midten av 1500-tallet til midten av 1800-tallet. Periodiseringen varierer, og for Nord-Europa regnes en rekke år preget av ekstremvær fra 1316 og framover som startskuddet for nedkjølingen. I Norden regnes lavmålet for å ha blitt nådd i 1740-årene, da det var hungersnød, og isbreene nådde sin største utbredelse etter siste istid. Perioden var preget av strenge vintre og mye nedbør, men vår- og høsttemperaturene var også lavere enn normalt. Hvor mye temperaturen sank med i snitt er det ulike oppfatninger av, men noen anslag er inntil én grad i forhold til dagens temperatur. Selv om folk ikke kjente det så godt på kroppen, merket man det på avlingene med kortere vekstperioder.
Eva Nordland
Nordland utga over 50 bøker. Hun var gift med Odd Nordland.
Den lille istid
Regionalt, ikke globalt fenomen
I 2013 la forskere fram forskningsresultater i det vitenskapelige tidsskriftet Nature Geoscience som viste hvordan klimaet hadde endret seg både globalt og regionalt i de siste 1400 år. Studien har sett på hele verden, delt opp i syv store regioner. Dermed kunne forskerne se på både globale trender og regionale forskjeller. Tidligere forskning hadde som regel vært begrenset til regionale resultater og ofte vært fokusert på Nord-Atlanteren.
Forskningen samkjørte data fra 511 undersøkelser av de ulike regionene Arktis, Antarktis, Europa, Asia, Australia, Nord-Amerika og Sør-Amerika. Således har det vært mulig å få en oversikt over hvordan klimaet har endret seg globalt over en svært lang periode. Resultatene viser blant annet at den globale temperaturen falt med nesten en halv grad for 1400 år siden, fram til for 100 år siden, da temperaturen begynte å stige igjen. Det viser også begivenheter som den lille istiden (fra 1500-tallet til 1800-tallet) og varmeperioden i middelalderen (fra 900-tallet til 1200-tallet) ikke var globale begivenheter, men bare regionale svingninger i Europa. Antarktis var for eksempel relativt varm i slutten av 1600-tallet, og i Sør-Amerika var 1700-tallet et mildt århundre, mens perioden omkring år 1000 var kald.
Gholamreza Takhti
Gholamreza Takhti (født 27. august 1930 i Teheran, død 7. januar 1968) var en iransk bryter som deltok i de olympiske leker 1952 i Helsingfors, 1956 i Melbourne og 1960 i Roma.
Takhti vant en olympisk sølvmedalje i bryting under Sommer-OL 1952 i Helsingfors. Han kom på andreplass i den tredje tyngste vektklassen, mellomvekt opp til 79,0 kg i fri stil, bak David Tsjimakuridze fra Sovjetunionen.
Den lille istid
Dokumentasjon
Den lille istid er blitt dokumentert gjennom rekonstruksjon av klimadata for tiden før vi fikk systematiske temperatur-, nedbør- og vindmålinger. Data fra CO2-nivået i atmosfæren er hentet opp i iskjerner fra blant annet innlandsisen på Grønland. For Norge sin del finnes det opplysninger om dato for innhøsting, når vann ble islagt og snøen kom eller forsvant, fra spredte gårdsdagbøker tilbake til 1700-tallet. De er blant annet brukt til å rekonstruere sommertemperaturer og kontrollere tidlige målinger. For eldre tider rommer annaler og andre spredte kilder tilsvarende notater. I tillegg finnes det ofte informasjon om plasseringen av brefronter både i tekst og gjennom spor i terrenget. Trerings-målinger er også, ut fra endringer i tykkelsestilveksten, brukt til å rekonstruere sommertemperaturer mange hundre år bakover i tid. Sedimenter i elver og vann er også en viktig kilde.
Gholamreza Takhti
Fire år senere, under Sommer-OL 1956, ble han olympisk mester i bryting fri stil i vektklassen lett tungvekt.
Den lille istid
Tidsbestemmelse
Det er ikke noen enighet om begynnelsen eller slutten på den lille istid, men forskjellige forskere benytter en av disse kriteriene:
Ruth Bader Ginsburg
Karriere
Fra 1961 forsket Ginsburg ved Columbia Law School Project on International Procedure og arbeidet fra 1962 i Lund sammen med Anders Bruzelius for å beskrive svensk sivilrettslig prosessordning for et amerikansk publikum. Dette resulterte i boken Civil Procedure in Sweden i 1965. Hun lærte seg svensk under arbeidet. Hun og Anders Bruzelius ble i 1969 æresdoktorer ved Lunds universitet for dette arbeidet.
Gholamreza Takhti
Han vant gull i 87-kilosklassen under Asialekene 1958 i Tokyo.
Ruth Bader Ginsburg
Karriere
I 1963 fikk hun et professorat ved Rutgers University i New Jersey. I 1970 vekslet hun over til Columbia University Law School igjen.
Den lille istid
Årsaker
Det trekkes gjerne fram tre årsaker som hver for seg eller i kombinasjon kan være årsaken til den lille istid: Avtakende solaktivitet, hyppigere vulkanutbrudd og endringer i karbondioksidnivået i atmosfæren. Av disse har særlig de to første blitt framhevet.
Gift (roman)
Gift er en roman av Alexander Kielland fra 1883. Gift er en dannelsesroman og en tendensroman som retter skarp kritikk mot stagnerte konvensjoner, i den klassiske dannelse (latinskolen) og konfirmasjonen. Abraham Løvdahl, bokens klassevandrer, trer tilsynelatende uforbeholdent inn i skolens rigide system med bravur, men fra innledende servilitet til senere opposisjon ligger det et ironisk lys over hans (fåfengte) bestrebelser. Typisk for den naturalistiske tradisjon faller viljen hans igjennom idet han blir faren opp av dage.
Den lille istid
Solaktivitet
Endringer i solaktiviteten har vært koblet til endringer i klimaet. I perioden rett før og under den lille istid er det identifisert tre perioder med særlig redusert solaktivitet. Det dreier seg om henholdsvis Spörer Minimum fra omkring 1460 til 1550, Maunder minimum fra 1645 til 1715 og Dalton Minimum fra 1790 til 1830.
Vulkanutbrudd
Vulkanutbrudd kan forårsake redusert solinnstråling og dermed senke temperaturen ved at de sender askeskyer og gasser høyt opp i atmosfæren og virkningen kan vare fra noen uker til flere år. I bl.a. Norge forekom flere kalde år etter et stort utbrudd av Laki på Island i 1784. Det mest kjente utbruddet er i 1815 da vulkanen Tambora i Indonesia gikk i lufta. I ettertid har 1816 blitt kjent som året uten sommer, det ble rapportert om frost og snøfall flere ganger i Nord-Europa både i juni og juli. Forskerne har funnet at det gjennom den lille istiden var flere slike vulkanutbrudd enn i det siste århundret, og svevestøvet i atmosfæren fra disse utbruddene bidro til lavere temperatur.
Karbondioksidnivå i atmosfæren
Karbondioksid er blant klimagassene som bidrar til å regulere klodens temperatur. Det foreligger teorier om at menneskeskapte endringer i karbondioksidnivå i atmosfæren også før industriell tid har påvirket klimaet, koblet til av- og gjenskoging. Blant andre har et forskerteam ved universitetet i Utrecht ledet av Thomas van Hoof koblet befolkningsnedgang og skogvekst på tidligere dyrket mark etter svartedauden som herjet i Europa på 1300-tallet, som en medvirkende årsak til den lille istid. Befolkningen i Europa kan ha blitt redusert med 60 %, noe som førte til en nedgang i jordbruket og gårder og dyrket mark grodde igjen med den følge at CO2- og metannivået i atmosfæren sank. Drivhuseffekten ble da svakere. Teorien er kritisert for å overvurdere klimaeffekten, og det vises blant annet til at økningen kan oppveies av økt CO2-opptak i havet. Tilsvarende hypoteser er formet med basis i studier av befolkningskollaps og gjenskoging i Amerika i etterkant av den europeiske kontakten på tidlig 1500-tall. Den gangen ble et areal tilsvarende Frankrike gjengrodd av skog, noe som kan ha ført til at atmosfærens konsentrasjon av CO2 falt med mellom 7 og 10 ppm.
Temperaturene
Omkring 1850 begynte klimaet å bli varmere, og den lille istid sluttet. Noen klimaendring-kritikere mener at Jordens klima fortsatt er i en omstillingsfase etter den lille istid, og at menneskelig aktivitet ikke spiller en avgjørende rolle i den globale oppvarming,  men denne oppfatningen har ikke større oppslutning. Den vanlige vitenskapelige oppfatning av klimaendringene de siste 50 år, er at disse er knyttet til økningen av CO2 i atmosfæren forårsaket av menneskelig aktivitet. Det er mindre enighet om årsaksforholdene for tidsperioden før 1950.
Som til alle tider har temperaturen også før 1750 variert en god del. Vi har hatt kalde og varme perioder. Det som likevel er interessant er om temperaturen gjennomgående avvek vesentlig fra middelforholdene slik vi kjenner dem i dag. Vi mangler norske temperaturmålinger før 1761. Så for å få instrumentelle data må vi dra ut av landet. Ser vi på temperaturmålinger i Midt-England fra år 1700 og fram til idag, kan temperaturen ikke ha vært så lav at den kan ha influert kornproduksjonen i Norge i nevneverdig grad. Ser vi på sommertemperaturen (juni-august) for Midt-England for perioden 1698-1750 er middelverdien nøyaktig den samme som for perioden 1698-1950. Det eneste året med virkelig dårlig sommer i Midt-England var i 1725. Det er i Norge likevel rapportert om en del kalde somre i enkelte år som i 1740-42, uten at vi finner tilsvarende forhold i England.
Nedbørsforholdene
Veksten i breene er styrt av to forhold. Det ene er hvor mye nedbør som faller som snø i løpet av vinteren og av hvor mye som smelter i løpet av sommeren (sommertemperaturen). Når glasiologene skal forklare veksten i breene, har de ofte antatt at nedbørmengdene er konstante, og prøvd å forklare veksten ved å endre på temperaturen. En historisk temperaturutvikling basert på en slik antakelse trenger ikke å være rett. Den store jordskredaktiviteten kan ha sin årsak i en økning av grunnvannsstanden som har gjort at skråninger som tidligere har vært stabile, har blitt ustabile. Når grunnvannsstanden har økt, kan det skyldes økte middelverdier for nedbøren. Når det i denne tida ofte var voldsomme flommer må vi tro at også spredning i nedbøren har vært større enn i dag.
Isbreer
Det har blitt rapportert om at isbreene i Norge vokste, og at flere gårder måtte fraflyttes. Liknende rapporter kommer fra Alpene, New Zealand og Andesfjellene. I denne perioden ble de Norske koloniene på Grønland og i Nord-Amerika fraflyttet, og på Island sank folketallet kraftig. Det finnes mange historier om dårlige år fra både Norge og Skottland. Den engelske forfatteren Charles Dickens skrev på 1800-tallet om hvit engelsk jul som det mest naturlige man kunne tenke seg.
Virkningene i Trøndelag
Gerhard Schøning rapporterte i 1761 om værforhold i tilknytning til kornveksten i Trøndelag generelt og enkelte bygder i Trøndelag for hvert år i tida 1670-1707. Han beskriver vanskelige år i 1673 (årsak : sterkt hagl), 1674 (regn og kulde), 1675 (flom), 1684 (hagl), 1685 (kulde), 1687 (tidlig frost), 1691 (sterk og vedvarende varme), 1695 (frost 20. august - «det store froståret»), 1696 (kaldt), 1701 (mye og langvarig regn), 1702 (mye regn), 1703 (sterk hete, mye storm), 1704 (regn og kulde), 1705, 1706 (snø i mars, regn og kulde, høsten var tåkefull og vindig). Ser vi på årsaker til misvekst, er det i åtte år nevnt nedbør i ulike former, sju år kulde og to år hete. En har nok i Trøndelag hatt mer å gå på når det gjelder varme enn kalde somre. Så fordelingen mellom kalde og varme somre har nok vært noe mer jevn enn disse tallene angir. Totalt sett er det nedbøren det ble klaget mest over.
Gift (roman)
Gift er blitt stående som en av de store skoleromaner i norsk litteraturhistorie, og en skal ikke se bort fra at boka har hatt en betydning for norsk skoledebatt både på 1800-tallet og senere. Som i de fleste land kom det etter hvert en debatt om hvilken stilling de klassiske språkene skulle ha i den høyere skolen i forhold til moderne, levende språk som engelsk og tysk. Etter hvert måtte den klassiske dannelsen vike plassen for samfunnets og næringslivets krav om kunnskaper i levende fremmedspråk. Men denne marginaliseringen av de klassiske språkene kom tidligere og med større tyngde i norsk skole enn for eksempel i Sverige og Danmark. Lille Marius, som døde av for mye latin, har ikke vært lett å se bort fra i debatten om den norske skolens innhold.
Den lille istid
Virkningene i Sogn og Fjordane
Jostedalen hadde fra 1680-årene til 1706 en jevn nedgang i bosetningen. Tallet på bønder var i første halvdel av 1700-tallet det laveste på hundre år. På samme måte var flere garder på Veitastrandi og Mollandsmarki i Luster fraflyttet. Problemene omkring 1706 omfattet hele Luster. Det kan ha vært uår hvert år i perioden 1701 til 1706. Krisen kan vi i tillegg forklare med de to alvorlige epidemier i 1701 og 1704 med mange døde. Folk flyttet fra de gårdene som lå høyest og var minst robuste mot dårlig vær. Når folk døde bød også muligheten seg for bøndene på smågarder å flytte til større og bedre garder. Dette var da en mekanisme som førte til at virkningen av uårene og epidemiene forsterket seg i Jostedalen, - og i andre deler av Luster med mange små garder. I 1707 ser en igjen at det er nye folk på nesten alle smågardene, men ikke før i 1720-årene var det igjen like mange bønder som i 1680-årene. Neste gang det var uår og epidemier var i årene 1740 til 1742. Nå ble barkebrødet tatt i bruk igjen i Luster. Fra januar til mars 1744 var det igjen mange døde, med mange voksne og eldre som døde.
Gift (roman)
Handling
Mye av første del foregår på latinskolen i den vesle norske kystbyen som handlinga er lagt til – et lett kamuflert Stavanger. I tur og orden får vi høre hvordan adjunkt Borring, overlærer Bessesen («pinnsvinet»), overlærer Abel, adjunkt Aalbom («blindtarmen») og skolens rektor driver sin eksaminasjon av elevene. Hele poenget med skolen synes å være at elevene skal kunne gjengi lærebøkene utenat; egne tanker og vurderinger finnes det ikke rom for. Lærerne hersker over elevene med spott og spydigheter som våpen, og elevene kryper foran lærerne, forakter dem i sitt stille sinn og saboterer så godt de kan bak lærernes rygg. Lærerne er dessuten meget godt klar over hvor langt de kan gå med sine disipler; noen er bedre menns barn og må få en mer respektfull behandling enn de som er av vanlig folk.
Den lille istid
Virkningene i Sogn og Fjordane
Værskadene kom ofte og i form av skred, flommer og breer som vokste. Fra 1670-årene hadde nedbørsmengdene øket betydelig i forhold til tidligere. Valde i Gaupne var nedlagt i 1704 på grunn av flomskader og vinteren 1712–1713 tok elva store deler av Tandle. Stor avsmelting av breen og stor vassføring er nok grunnen til at Jostedalselva tok et nytt løp i Gaupne i 1748. Denne gangen gikk det ut over Røneid og Kalhagen. I 1701 var det et stort fjellskred på Leri som gjorde massive skader. I 1727 ble garden til Torleif på Hagenes svært skadet av skred. I 1741 var der flom og mye skade på Ormberg, i Åsen, i Elvekrok og på Mjelvær i Jostedalen. I 1743 var det flere stein- og snøskred samt flom flere steder på Hafslo. I denne tida økte Jostedalsbreen og ble større enn noen gang siden siste istid. I 1735 var breen et steinkast fra garden til Guttorm Mjelvær. På Berset ødela Tverrbreen husene i 1743. De neste årene tapte Bjørkehaug hele jorda. Omkring 1748 nådde breen sin største utbredelse og har siden ikke vært så stor. Fra omkring år 1690 til 1748 rykket Tverrbreen (Tuftebreen), fram om lag 2 km med et gjennomsnitt på om lag 35 meter i året.
Gift (roman)
Handling
Særlig ille farer skolen med lille Marius, sønn av den ugifte fru Gottwald, som en gang kom flyttende til byen med sitt uekte barn. Marius er det eneste hun har i verden, og hennes livshåp er at Marius skal bli til noe. Marius sliter tungt i de fleste fag, men han har én spesialitet, nemlig bøying av latinske gloser. Hans evne til å huske latinske deklinasjoner er også grunnen til at rektor har rådet fru Gottwald til å la Marius studere.
Den lille istid
Virkningene i Sogn og Fjordane
I Sogn var det ikke noen større forskjell i økonomisk vekst mellom de indre og ytre strøk i perioden 1666 til 1723, men noe større vekst i indre enn ytre strøk. Det var sterk vekst både i folketall, husdyrtall og kornproduksjon.
Gift (roman)
Handling
Marius’ beste (og eneste) venn er Abraham Løvdahl, som er sønn av småbyens matador, professor Carsten Løvdahl. Løvdahl er innflytter fra hovedstaden, der han oppnådde en medisinsk doktorgrad. I stedet for å søke en karriere ved universitetet har han slått seg ned i småbyen, og ved hjelp av sin kones penger har han avansert til byens første mann. Fortelleren lar det skinne igjennom at Løvdahl ikke er av de skarpeste hjerner; derimot vet han godt hvilken passende blanding av gudelighet, konservative meninger og dannet framtreden som kreves for å skaffe seg sosial anseelse.
Den lille istid
Virkningene i Sogn og Fjordane
Ser vi derimot på Sunnfjord og Nordfjord minket husdyrtallet i samme perioden. I Sunnfjord og Nordfjord er det vist at det også her var hyppige flomskader i tida 1650-1760. Flomskadene kom med en hyppighet og i et omfang som vi ikke har sett hverken før eller senere. Det var også ekstremt mange fjell-, jord- og snøskred i disse områdene.
Gift (roman)
Handling
Fru Wenche Løvdahl er mannens rake motsetning. Hun kommer fra en gammel bergensk familie med nasjonale og fritenkerske tradisjoner, og hun er oppdratt til å sette spørsmålstegn ved vedtatte sannheter. Særlig er hun kritisk til latinskolen, som hun mener svikter på avgjørende punkter. Gresken og latinen er død kunnskap som står i veien for de unges forberedelse til et virke i et moderne samfunn – det er århundregammelt støv. I stedet virker latinskolen slik at elevene blir dummere og dummere i praktiske ting, og – det verste av alt – de mister nysgjerrigheten på livet og samfunnet rundt seg.
Den lille istid
Virkningene i Hordaland
I Odda er det vist at det også her var hyppige flomskader i tida 1650-1760. Flomskadene kom med en hyppighet og i et omfang som vi ikke har sett hverken før eller senere. Det var også ekstremt mange fjell-, jord- og snøskred i disse områdene.
Gift (roman)
Handling
Abraham har tatt seg av Marius, og Marius forguder sin venn og beskytter. Abraham prøver å bøte på Marius’ faglige tilkortkommenhet ved å hjelpe ham med leksene og få ham på rett veg når han blir tatt i forhør av lærerne. I eksaminasjonen i latin med Aalbom går det riktig galt for Marius, og han blir hengt ut til allmenn bespottelse i den grad at han til slutt faller om foran klassen. Da sprekker det for Abraham, og i rektors påhør kaller han Aalbom for en djevel. Mora synes ikke det var så galt når hun får høre at Abraham har tatt en venn i forsvar, men faren ser en fare i at sønnen skal utvikle det samme opprørske sinnelaget som mora, og bestemmer seg for at det må reageres skarpt. Uten at det på noen måte er avtalt setter han og hele lærerkollegiet i gang en utfrysingskampanje mot Abraham, som etter hvert får gutten til å føle seg som et forferdelig menneske. For å redde seg begynner han å oppføre seg som et dydsmønster som går lærerne til hånde på alle måter, og som går og lengter etter et anerkjennende smil fra faren. Når denne sublime straffen har hatt sin virkning, blir Abraham tatt inn i varmen igjen, men alt som måtte ha vært der av kritiske tanker og opprørsånd er blåst vekk.
Den lille istid
Virkningene i Rogaland
I Rogaland er flomskader bare i liten grad omtalt i bygdebøkene. I Årdal omtales flommer som en ikke har sett maken til seinere. Det var i 1727 og 1743. Storeflaumen i desember 1743 var forårsaket av et voldsomt regnvær på snø og tele som ga omfattende flomskader over store deler av Vestlandet.
Gift (roman)
Handling
Marius går det dårlig med. Han blir aldri seg sjøl etter sammenbruddet på skolen; han ligger hjemme i feber og mumler latinske «deklinasjoner og konjugasjoner og regler og unntagelser», og den fortvilte fru Gottwald makter ikke å få tankene hans bort fra latinen. Hun forbanner seg sjøl, «som har tatt livet av ham med denne forbannede lærdom» ... «Mensa rotunda, svarte lille Marius og døde.»
Den endelige prøven på om Abraham er blitt verdig til å tre inn i samfunnsbevarernes rekker, er konfirmasjonen. Mora er sterkt imot hele konfirmasjonsvesenet, som hun mener fungerer som et sosialt spillfekteri. Sønnen skal få stå til konfirmasjon dersom han med sin innerste overbevisning kan stå inne for det løftet han da må avgi – ellers skal han la det være. Abraham er forvirret og ikke særlig opptatt av trosspørsmål – og han kommer i et umulig krysspress mellom ønsket om å tekkes faren og moras krav om moralsk integritet. I mellomtida skjer det ting som setter Abrahams dilemma ut av spill.
Den unge Michal Mordtmann er kommet til byen for å prøve å reise kapital til en ny fabrikk. Under en mottakelse hjemme hos Løvdahl tar han Wenche i forsvar i en het debatt om skolespørsmål, og det oppstår etter hvert et vennskap mellom dem. Til sin store overraskelse ser Mordtmann at Løvdahl går inn med aksjekapital, og da følger hele byen etter. Bygging av nytt fabrikkanlegg i utkanten av byen starter, med Mordtmann som byggeleder og framtidig direktør. Samtidig avlegger han Wenche nesten daglige besøk, og snart er han blitt stormende forelska i den livlige, frittenkende og enda ganske unge og godt utseende fruen. Under et besøk ute på byggeplassen erklærer han seg for Wenche, men hun viser ham til rette og minner ham på at hun er en gift dame. Likevel unnlater ikke Mordtmanns tilbedelse å gjøre inntrykk på henne.
Den lille istid
Virkningene i Rogaland
Det var en stagnasjonsperioden på Jæren, mens Ryfylke klarte seg bedre. Minst nedbør kommer det over åpent hav og på lavlandet ute ved kysten som på Jæren, mest der fjellet hever seg brattest. Videre østover vil nedbøren avta raskt. Når de totale nedbørmengdene økte, ble nok også økningen fordelt omtrent på samme måte. Økte nedbørsmengder ga trolig mer ekstra nedbør i ytre enn i indre strøk. Sandflukten som nok også var klimabestemt har også vært med på å redusere avlingene på deler av Jæren. Dårlige avlinger i Sola i 1696 ble forklart med store nedbørmengder.