cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Et glassperlespill
Et glassperlespill er en helaftens orkesterforestilling, en konsertopera, som i realiteten inneholder seks store komposisjoner. De seks komposisjonene er: Prolog, Makrofantasi for klaver og orkester over Griegs a-moll, Hinsides neon, konsert for horn og orkester, Korsymfoni over Beethovens Åttende, Gjennom prisme, konsert for cello, orgel og orkester og Ekstranummer over Verdis Dies Irae – Apoteose. Mange av disse enkeltverkene ble fremført og innspilt, bl.a. ble makrofantasien urframført av Geir Henning Braaten og Bergen filharmoniske orkester i 1982. Men den første fullstendige fremførelse av Et glassperlespill fant sted i Grieghallen under Festspillene i Bergen, den 4. juni 2005. Bergen filharmoniske orkester ble ved denne anledningen dirigert av Ingar Bergby, solister var Nils Anders Mortensen, piano, Ilene Chanon, horn, Kåre Nordstoga, orgel, Øystein Birkeland, cello, og Håkon Matti Skrede var kormester.
Ejike Ugboaja
Ejike Ugboaja (født 28. mai 1985) er en nigeriansk basketballspiller. Han representerte landet sitt under Sommer-OL 2012 i London, der han endte på tiendeplass med det nigerianske landslaget.
Jodi Benson
Jodi Marie Benson (født Marzorati, 1961) er en amerikansk skuespiller og sanger (sopran).
Vietnow
Vietnow er den tredje singlen fra albumet Evil Empire av bandet Rage Against the Machine fra 1996.
Vildanden (1963)
Vildanden er en norsk film fra 1963, regissert av Tancred Ibsen og basert på hans bestefars, Henrik Ibsen, skuespill Vildanden fra 1885.
Goiatuba
Goiatuba er en kommune i delstaten Goiás i sentral-vestregionen av Brasil.
Vildanden (1963)
Handling
Gregers Werle oppsøker sin ungdomsvenn, fotograf Hjalmar Ekdahl, for å be ham komme på en herremiddag, som hans far - grosserer Werle - gir i samband med sønnens hjemkomst fra Høydalsverket, der han har levd de seneste seksten, sytten årene.
Hjalmars far, gamle løytnant Ekdahl, var tidligere medeier i verket. Under uheldige omstendigheter ble han fradømt medeierskapet, straffedømt og satt på festningen - mens grosserer Wehle fortsatte med driften. Grossereren har i tiden etter skandalen sørget for familien Ekdahl gjennom å legge til rette Hjalmars utdannelse, noe han er ubeskrivelig takknemlig for.
Hjalmars liv er makelig og sorgløst. Han er henrykt over sin uegennyttige hustru, Gina, deres 14 år gamle datter Hedvig samt leiligheten med de prektige ytrerom. Hjalmar og hans far oppførte en skog av gamle juletrær på loftet ved siden av leiligheten. Der bor også Hedvigs villand. Den fikk hun etter at grossereren hadde skadeskutt den.
Gregers kan ikke utstå farens handlemåte overfor familien Ekdahl, slik han - etter Gregers' oppfatning - har latt den forfalle. Gregers synes at faren hadde en minst like stor skyld i saken som fradømte gamle Ekdahl hans andel i Høydalsverket - og som gav Werle retten på sin side. Gregers er også kjent med at faren i sin tid la seg etter Hjalmars hustru, Gina, da hun som ugift tjente i huset.
Gregers øyner en livsoppgave som han kan leve for. Han vil åpne Hjalmar Ekdahls øyne for sannhetens kjensgjerninger og etablere et sant ekteskap. Mot denne bakgrunnen avviser Gregers tilbudet fra faren om kompaniskap i firmaet og flytter hjemmefra, over til Hjalmar, i et rom som står ledig til utleie. Gregers avslører for Hjalmar sannheten om hans ekteskap, om farens innflytelse og usle opptreden.
Det kommer til et oppgjør mellom Hjalmar og Gina, ettersom hun ikke har sagt noe om sin forbindelse med grossereren før. Hjalmar hater alt som grosserer Werle måtte være opphav til; farens forbindelse med bokholder Gråberg på Werles kontor, Hedvigs villand og Hedvig selv. Han begynner å tvile på om han er hennes far.
Doktor Relling bor sammen med en forhenværende huslærer, kandidat Molvig, i etasjen under Hjalmar. Doktoren avslører Gregers' rettskaffenhetsfeber for ham. Relling er av den mening at Gregers ikke er sykere enn folk flest, men at han likevel er i stand til å gjøre en ulykke, først og fremst på Hedvig i hennes vanskelige alder.
I motsetning til Gregers' ideale krav står doktor Rellings moralske prinsipp. Han har sørget for å holde livsløgnen oppe i de personene som han bor i hus med og har gjort Molvig djevelsk for at han ikke skal bukke under. Hjalmar har vært lykkelig i troen på sine anlegg som oppfinner.
Hjalmar skyver Hedvig brutalt fra seg. Gregers makter å påvirke jenta til å ofre det kjæreste hun eier, villanden, som et bevis på hvor glad hun er i ham. I fortvilelse ofrer Hedvig seg selv og skyter seg på loftet.
Anmeldelse
Sven Krohns anmeldelse kom på trykk i Aftenposten 5. mars 1963. Han spurte om Lars Nordrum noensinne har gjort en finere innsats enn som den farlige idealisten Gregers Werle i denne filmen. Krohn mente også at Wenche Foss i rollen som Gina griper oss om i hjerteroten i sjelden grad og at det er en verdighet over Henki Kolstads tolkning av Hjalmar Ekdahl.
Han hadde imidlertid en del innvendinger:
"Idag kan man trylle med kamera - man kan se og oppleve og være med i langt større og friere grad enn fra salen enn i et teater. Det har ikke Tancred Ibsen villet ta oss med på i denne filmen. Og det er efter min mening svakheten i denne i og for seg sobre og betagende Ibsen-forestillingen. Tancred Ibsen - filmkunstneren her i landet - som aldri har vært redd for å gå egne veier, har i ærefrykt for det originale lagt for store bånd på seg selv."
Robert McKee
Robert McKee (født 1941) er en instruktør i kreativ skriving, og er kjent for sitt populære «Story Seminar», som han utviklet da han var professor for universitetet i Sør-California. McKee er forfatteren av boka «Screenwriters' bible» også kalt «Story»; en bok som istedenfor å ta for seg de «mekaniske» aspektene av fiksjonsteknikk, slikt som plott (se archplot, antiplot og miniplot) og dialog, utforsker strukturen i et arbeid, og hva som gjør en historie konkurransedyktig. Dette fungerer likesåvel for andre genre som for manuskripter, så lenge formålet er å fortelle en historie.
Begynnelsen på teater
Robert McKee begynte sin teaterkarriere i en alder av 9 år, hvor han spilte hovedrollen i en kommunal teaterforestilling av «Martin the Shoemaker». Han fortsatte som skuespiller inn i tenårene med teaterproduksjoner i hans hjemby Detroit, Michigan. Han fikk etterhvert en bachelorgrad i engelsk litteratur ved universitetet i Michigan. Samtidig som han tok sin bachelorgrad var han medvirkende i hele 30 produksjoner. Professoren som hjalp McKee med kreativ skriving var den kjente Kenneth Thorpe Rowe som tidligere hadde hatt studenter som Arthur Miller og Lawrence Kasdan.
Etter å ha avsluttet sin bachelor i kunst dro McKee på turné med APA (Association of Producing Artists), og var med på Broadway sammen med Helen Hayes, Rosemary Harris og Will Geer. Han mottok der the Proffesional Theater Fellowship og returnerte til Ann Arbor, Michigan for å få seg sin mastergrad i teatralsk kunst.
Under utdanningen styrte McKee the Toledo Repertory Company, spilte med i den amerikanske dramafestivalen og ble artistisk regissør hos the Aaron Deroy Theather. Herfra reiste han til London for å motta posisjonen «Artist-in-Residence» hos the National Theater hvor han studerte Shakespeare-produksjoner på the Old Vic Theater. Han returnerte så til New York og befant seg der de neste syv årene som skuespiller og regissør på Broadway.
Fortsettelsen i filmindustrien
Etter at han bestemte seg for å flytte sin karriere til film så gikk McKee på kinoskole universitetet i Michigan. Mens han var der regisserte to kortfilmer, «A day off», som han også skrev; og «Talk to Me Like the Rain», som han tok fra et enaktsspill av Tennessee Williams. Begge disse filmene vant «the Cine Eagle Award», priser fra Brussels and Grenoble Film Festivals, samt flere priser fra the Delta, Rochester, Chicago og Baltimore filmfestival
I 1979 flyttet McKee til Los Angeles hvor han begynte å skrive manuskripter og jobbe som historieanalyser for United Artists og NBC. Han solgte sitt første manuskript, Dead Files til AVCO/Embassy Films etter at han hadde blitt medlem av WGA (Writers Guild of America). Hans neste manuskript, Hard Knocks, vant den nasjonale manuskriptskrivningskonkurransen, og siden da har McKee hatt åtte manuskripter som han har solgt, inkludert ophyor Warner Bros. (filmen ble aldri produsert). McKee har også vært medvirkende i kritikerroste dramaserier som Quincy, M.E. (med Jack Klugman), Columbo (med Peter Falk), Spenser: for Hire and Kojak (med Telly Savalas)
Starten til «Story»-seminaret
I 1983 begynte han å tilby sitt kjente «Story»-seminar for sine nærmeste bekjente. Et år senere åpnet han kurset for allmennheten, hvor han ga et tredagers, 30-timers intensiv kurs for utsolgt publikum rundt om i verden.
Siden 1984 har mer enn 50 000 studenter tatt McKees kurs rundt omkring i forskjellige byer: Los Angeles, New York, London, Paris, Sydney, Toronto, Boston, Las Vegas, San Francisco, Helsingfors, Oslo, München, Tel Aviv, Singapore, Barcelona m.fl..
Nåværende liv og meritter
Robert McKee er en av de mest kjente manuskriptslektorer. Ifølge hans Internettside så inkluderer hans tidligere studenter hele 26 Academy Award-vinnere, 125 Emmy Award-vinnere, 19 WGA Award-vinnere (Writers Guild of America) og 16 DGA Award-vinnere (Directors Guild of America) (alle deltok på McKees kurs før eller etter at de vant deres pris; ikke alle fikk en pris for skriving). McKee har vært profilert av Bob Simon fra 60 Minutes for CBS News, og CNN hadde nylig en profilering og anmeldelse om McKee og hans «Story»-seminar. Skuespillerne Kirk Douglas og John Cleese har tatt hans kurs.
McKee er fortsatt prosjektkonsulent for store film- og TV-produksjonsfirmaer, og jobber også for store programvarefirmaer (Microsoft etc.) og TV-nyhetsdepartementer. I tillegg så har flere firmaer som ABC, Disney, Miramax, PBS, Nickelodeon og Paramount regelmessig sendt skrivepersonellet sitt til hans leksjoner.
I 2000 vant McKee The 1999 International Moving Image Book Award med boka «Story» (Regan Books/HyperCollins). Boka, som for tiden printes i nittende opplag i USA og fjortende opplag i Storbritannia, har blitt obligatorisk sengelektyre for film- og kinoskoler på Harvard-, Yale-, UCLA-, USC- og Tulane-universitetene. Boka var på Los Angeles Times' bestselgerliste for 20 uker.
McKees andre meritter inkluderer å skrive og presentere BBC-serien Filmworks, Channel Fours serie Reel Secrets, BAFTA-prisvinneren J’ACCUSE CITIZEN KANE-TV-programmet som han skrev og produserte, og skriveverket: Abraham, firetimers miniserien på TNT hvor Richard Harris, Barbara Hershey og Maximilian Schell medvirket.
Kritikk
McKee er ofte sitert for at han har sagt at Casablanca (1942) er det beste manuskriptet noensinne. Mange kritikere håndterte det ved å si at Casablanca egentlig ikke hadde noe ordentlig manuskript, eller noe manuskript som ble tatt seriøst av regissøren. Et sitat fra en IMDb-trivia-artikkel fra Casablanca påstår:
Som svar så påsto McKee at Ingrid Bergman hadde misforstått situasjonen: enden var visst, men ble holdt som en hemmelighet for henne inntil siste mulige sekund.
McKee har fått kritikk fra Joe Eszterhas for å være en som har lært hvordan man skal skrive manuskript uten å ha et manuskript som faktisk har blitt filmatisert. McKee svarte slik kritikk med: «Verden er full av folk som lærer bort ting de selv ikke kan», og innrømte samtidig at selv om han har solgt alle sine manuskript så mangler han fortsatt å se noen av dem filmatisert, siden de kun har blitt vurdert og ikke produsert.
Spesielle opptredener
I den Charlie Kaufman-skrevne, Academy Award-nominerte filmen Adaptation ble McKees karakter spilt av den Emmy Award-vinnende skuespilleren Brian Cox, som var McKees personlige valg for rollen.
Axel Méyé
Axel Méyé (født 6. juni 1995) er en gabonsk fotballspiller som spiller for fotballklubben US Bitam.
Under Sommer-OL 2012 i London deltok han for landet sitt der laget hans ble utslått i gruppespillet.
Aneby kommune
Aneby kommune er en kommune i Jönköpings län i landskapet Småland i Sverige. Kommunen er länets minst folkerike, med 6 422 innbyggere pr 2011. Kommunens administrasjonssenter ligger i Aneby.
I Aneby danner Svartån Sør-Sveriges høyeste foss, med et fall på 20 meter: Stalpafallet.
Historie
Innen kommunens område var det før den nye kommuneinndelingen fra 1863 åtte sogn. Hvert sogn utgjorde en landskommune. Disse ble slått sammen til to storkommuner ved kommunereformen i 1952; Bredestad (av Askeryd, Bredestad, Bälaryd, Frinnaryd og Marbäck) og Hullaryd (av Haurida, Lommaryd og Vireda). Disse ble igjen slått sammen i 1967 til Aneby kommune, som fikk sitt navn etter det municipalsamhället, Aneby, som i årene 1923 til 1966 fantes i Bredestad og Bälaryd.
Tettsteder
Aneby kommune har tre tettsteder. I tabellen oppgis antall innbyggere per 31. desember 2010. 31. desember 2005.
The War
The War er en amerikansk dokumentarserie som gikk på PBS fra 2007 som skildrer annen verdenskrig «nedenfra og opp» gjennom opplevelsene til innbyggere fra fire amerikanske byer: Luverne i staten Minnesota, Sacramento i California, Mobile i Alabama, og Waterbury i Connecticut.
Dokumentaren ble produsert av Ken Burns og Lynn Novick. Serien har en sammenlagt spilletid på 14 timer.
Yngvar Isak Mejland
Yngvar Isak Mejland (født 27. april 1901 i Nordreisa, død 5. august 1979 i Oslo ) var en norsk etnograf, folkelivsgransker og botanikerr. Han var kjent som en sentral formidler om kulturelle forhold i Nord-Troms og Finnmark.
I tidsrommet 1937-1938 deltok Mejland som botanisk assistent på ekspedisjonen til professor Erling Christophersen til Tristan da Cunha.
Mejland leverte et stort antall skriftlige arbeider til Norsk etnologisk gransking (NEG) ved Norsk Folkemuseum over en 20 års periode fra 1950 til 1970 om materiell og immateriell kultur i Nord-Norge, og leverte en rekke bilder til Norsk Folkemuseum. Mejland var særlig opptatt av de sosiale effektene av læstadianismen og de religiøse motsetninger i de ulike lokalsamfunnene.
Mejland skrev også artikler til det botaniske tidsskriftet Blyttia og medvirket i en rekke bøker. Som botaniker gjorde Mejland en rekke funn av diverse planter i sin hjembygd før den andre verdenskrig. Han oppdaget i 1934 det første eksempelet for blomsten griffelstarr i Europa, oppdaget i Nordreisa. I 1944 gjennomførte han en botanisk undersøkelse av det biologiske mangfoldet i Grane kommune.
Utenom den botaniske og etnografiske virksomheten drev Mejland et parfymeri i Oslo sentrum fra 1941.
Derrick Obasohan
Derrick Obasohan (født 18. april 1981) er en nigeriansk basketballspiller. Han representerte landet sitt under Sommer-OL 2012 i London, der han endte på tiendeplass med det nigerianske landslaget.
Amauropini
Amauropini er en gruppe av små, rødlige eller brunlige biller.
Levevis
Mange av slektene lever i huler.
Utbredelse
Gruppen har en holarktisk utbredelse, med særlig mange arter på Balkan.
Anders Lundqvist
Anders Lundqvist er navnet til flere personer:
Terpsikhore
Hennes foreldre var Zeus og Mnemosyne. Hun var først gudinne for musikk, sang og dans, men i klassisk tid da musene ble gitt særskilte kunstneriske og litterære sfærer ble hennes områder korsang og dans. Hun er vanligvis avbildet sittende mens hun holder et plekter og musikkinstrumentet lyren, omgitt av dansere eller koret.
Mor til sirenene
I noen kilder er hun gjort til mor av sirenene, vakre, men farlige kvinnelige vesener som lokket til seg sjøfolk med sin sang. Faren var elve- og sjøguden Akheloos. Apollonios Rhodios skrev Argonautika om de sirenene med «de lyse stemmene, Akheloos' døtre, pleide å forhekse med deres forføreriske melodier hvilken enn sjøfolk som ankret opp der. Yndige Terpsikhore, en av musene, fødte dem til Akheloos, og en tid var de ternene til Demeters prektige datter [Persefone], før hun ble gift, og sang til henne i kor.»
Musene
De ni muser er:
Knaben
Knaben er en tidligere gruveby nord i Kvinesdal kommune, i Vestredalen om lag 50 km nord for Liknes. Gruvebyen ligger 630 moh.
Motorveier i Norge
Den første motorveien i Norge gikk utenom Asker sentrum og åpnet for trafikk sommeren 1962. Deretter fulgte flere nye, korte strekninger de neste årene. Norske veimyndigheter planla å bygge ut nærmere 800 kilometer motorvei frem til 1980, men tidlig i 1970-årene stoppet motorveibyggingen opp. Det skyldtes blant annet at motorveiene la beslag på store deler av veibudsjettene, og at politikerne ønsket å prioritere kortbanenettet for fly. I 1990-årene ble motorveiutbyggingen trappet vesentlig opp, blant annet med økt bruk av bompenger. Flere lengre strekninger ble åpnet på Østlandet og Sørlandet.
Knaben
Det var gruvedrift på Knaben fra 1885 til 1973. Mineralet som ble utvunnet var molybden, et grunnstoff som benyttes i våpenproduksjon. Gehalten av molybden var lav. I gjennomsnitt under 0,2%. For å vinne ut 2 kg molybdenglans, måtte man sprenge ut og finknuse over ett tonn malm.
Motorveier i Norge
Da motorveien mellom Assurtjern og Vinterbro i Viken åpnet høsten 2009, ble det mulig å kjøre på sammenhengende motorvei og firefeltsvei fra Tønsberg og Gardermoen til grensen mot Sverige ved Svinesund. I 2015 fullførte Sverige motorveien gjennom Bohuslän, og det norske motorveinettet ble da koblet sammen med det europeiske motorveinettet.
Knaben
Natur og friluftsliv
Knabeheiene ligger i hovedsak mellom 750 og 850 moh., men har topper opp til nesten 1 000 moh.. Det er et rikt fugle- og dyreliv i terrenget, med falk, hare, elg, orrfugl, rein, rype og ørn.
Motorveier i Norge
Frem til 2018 var det motorveier kun på Østlandet, og i Agder, Rogaland og Vestland. Like før jul 2018 åpnet en kort motorveistrekning i Trøndelag. Veimyndighetene Statens vegvesen og Nye Veier har planer om å bygge ytterligere 600 kilometer motorvei i Norge i løpet av 2020-årene, og flere strekninger er under utbygging.
Knaben
Natur og friluftsliv
Et stykke vest for selve gruvesenteret er det anlagt et alpinsenter, og det bygges stadig nye hytter i området.
Motorveier i Norge
De første «boulevard-veiene»
De første firefeltsveiene i Norge utenom rene bygater, ble bygget som såkalte boulevard-gater eller fasadefrie veier med plankryss og smal midtrabatt. De første veiene åpnet i og rundt Oslo på siste halvdel av 1950-årene. Sjølystlinjen på dagens E18 fra Rådhuskaia og veien videre vestover inn i Bærum ble åpnet fra slutten av 1950-årene, og i 1961 var det fire felt frem til Holtet (vest for krysset mot Fornebu). Denne veien hadde fra sin start delvis både parallelle sykkelfelt i veibanen og fortauer for gående, noe som etter hvert måtte vike for ekstra kjørefelter og fartsendringsfelter etter hvert som toplankryssene ble etablert. I 1959 åpnet Store ringvei mellom Økern og Sinsen som firefeltsvei. Disse strekningene hadde ved åpning flere kryss i plan. På E18 vestover fra Oslo skapte dette så store trafikkproblemer på midten av 1960-årene at kryssene etter hvert ble bygd om til planskilte kryss.
Knaben
Natur og friluftsliv
Alpinsenteret har 3 nedfarter som er ca. 1 000 meter lange. En av alpinløypene er blåmerket, to er rødmerkede, den ene med et sortmerket. Høydeforskjellen i anlegget er 182 meter.
Motorveier i Norge
De første «boulevard-veiene»
Riksvei 4 fra Sinsen retning Gjelleråsen fikk fire felt på sine sørligste deler mot slutten av 1950-årene. Dette var før den såkalte Djupdalslinjen på E6 mellom Karihaugen og Hvam ble anlagt i slutten av 1960-årene, og veien over Gjelleråsen var dermed hovedfartsåre inn til Oslo fra nord. På riksvei 4 var det plankryss som senere ble ombygd til planskilte kryss i slutten av 1970-årene. Ingen av disse strekningene har i dag status eller standard som motorveier.
Knaben
Natur og friluftsliv
Forekomster av molybden var grunnlaget for gruvedriften på Knaben. I 1897 fant man ut at molybden brukt som herder i stål gav en legering med egenskaper spesielt gunstig for våpenproduksjon. Knaben har derfor hatt oppgangstider når det har vært ufred i verden.
Motorveier i Norge
Motorveiene kommer
I overgangen fra 1950- til 1960-årene økte trafikken kraftig, god hjulpet av frislippet av bilsalget 1. oktober 1960. Veistandarden som var brukt fra Oslo mot Sandvika, hadde både plankryss og myke trafikanter. Strekningen hadde heller ingen sammenhengende parallellvei som kunne ta unna lokaltrafikk, saktegående kjøretøy, syklister og gående. Den økende trafikken gjorde at veimyndighetene tidlig i 1960-årene innførte en egen motorveistandard etter mønster fra utlandet.
Knaben
Natur og friluftsliv
Norges sørligste reinsdyrstamme har tilhold på Knaben.
Motorveier i Norge
Motorveiene kommer
Den neste motorveistrekningen var E18-parsellen utenom Sandvika sentrum (Blommenholm–Kjørbo) som åpnet 18. november 1964. I likhet med veien utenom Asker sentrum, var også dette en kort strekning: 1,7 kilometer, inkludert Sandvika bru, som i dag har tre felt i hver retning på bekostning av de opprinnelige veiskuldrene og kjørefeltbreddene. Denne strekningen åpnet som del av den noe lengre (totalt 4,75 kilometer) strekningen Holtet-Kjørbo, men strekningen Holtet-Blommenholm har ikke motorveistatus. Én måned senere åpnet den 5,5 kilometer lange E6-strekningen Berger–Hvam nord for Oslo. Veien ble åpnet 21. desember 1964 og regnes som Norges første motorvei med full bredde og kryssløsning etter dagens standard. Motorveien ble forlenget sørover gjennom Djupdalen inn til Karihaugen i Groruddalen i 1968. Dette la vesentlig om veitransporten inn til Oslo nordfra i det som i dag er E6-korridoren, ved at trafikken ikke lenger måtte om Gjelleråsen i Nittedal. Sørover fra Karihaugen gikk E6 til dels på midlertidige firefeltsveier med plankryss. Utover i 1970-årene ble E6 gjennom Groruddalen gradvis ombygget til full motorveistandard med planskilte kryss og fire og seks felt. Hele strekningen Berger–Ulven stod ferdig høsten 1978. Parallelt med dette ble E6 bygget ut nordover fra Berger, først til Gran i 1972, så til Kløfta i 1975. Deler av sistnevnte strekning ble først anlagt med to felt.
Knaben
Veianlegg
Det nye veianlegget til Knaben, som ennå ikke var helt avsluttet da gruvene ble nedlagt og stedet ble fraflyttet, ble gjort ferdig i 1977.
Motorveier i Norge
Den norske motorveiplanen
I 1960-årene planla og bygget Sverige og Danmark flere hundre kilometer med motorvei. I Sverige prioriterte en strekningene Uddevalla–Trelleborg (440 km) og Uppsala–Jönköping (390 km), mens Danmark la planer for motorvei på strekningene Aalborg–Tyskland (290 km), Helsingør–Rødby (200 km) og Vejle–Køge (200 km). Norge fulgte opp, og i 1962 la daværende samferdselsminister Trygve Bratteli frem Norsk vegplan 1, som igjen ledet til en egen motorveiplan som ble vedtatt av Stortinget i 1963. Motorveiplanen la opp til at Sør-Norge skulle ha 785 km firefelts motorvei i 1980. Av dette måtte 305 kilometer bygges ut innen 1972, i tillegg til ytterligere 105 kilometer med motorvei klasse B som måtte bygges ut til firefeltsvei i 1972–1980. Prislappen for perioden 1963–1972 ble anslått til 1,06 milliarder kroner. Det meste skulle bygges ut rundt byene Oslo, Kristiansand, Stavanger, Bergen, Ålesund og Trondheim.
Knaben
Gruvevirksomheten
Tidlig på 1800-tallet ble det konstatert at det var molybden (og ikke grafitt) i fjellene ved Knaben. Man anså derfor den gangen at forekomstene var uten økonomisk verdi. Men nesten 100 år senere, i 1902, ble rettighetene til å drive gruvedrift i området ble kjøpt for 6 000 kroner av et selskap hvor blant annet Sam Eyde deltok. I 1904 ble rettighetene solgt videre til et engelsk selskap for 250 000 kroner. Prisen på molybden var imidlertid lav og driften ved gruvene ble innstilt i 1909.
Motorveier i Norge
Den norske motorveiplanen
Motorveiutbyggingen kom i gang i 1960-årene, med 41 kilometer motorvei ut av Oslo. Utbyggingen fortsatte utover i 1970-årene: E18 Oslo–Drammen var fullført i 1977, mens Oslo–Kløfta sto ferdig i 1978. I tillegg ble det bygget noen kilometer motorvei fra Stavanger sentrum og sørover mot Sandnes. Etter dette stoppet norsk motorveiutbygging opp. Hovedårsaken var misnøye med at den høye veistandarden gjorde at det ble lite midler igjen til bygging av andre veier. Stadig mer omfattende og kompliserte planprosesser, der kommuner og interessegrupper kunne trekke ut prosessen, førte også til utsettelser og omkamper om flere store veiprosjekter. Motorveiplanen ble forkastet for godt i begynnelsen av 1970-årene, blant annet som følge av den grønne miljøbølgen og oljekrisen i 1973. Like viktige var en «blanding av økonomiske hensyn og ønsket om politisk husfred», skriver Sverre Knutsen og Knut Boge i boken Norsk vegpolitikk etter 1960 – stykkevis og delt? (2005). I stedet satset Norge på kortbanenettet for fly. I perioden 1970–1995 ble det derfor kun bygget 45 kilometer motorvei i Norge. Mesteparten av dette var to- og trefelts motorveier, såkalt motorvei klasse B. Resultatet ble flere strekninger med vedvarende kø og strekninger (blant andre E6 i Trøndelag, Viken og Innlandet og E18 i Vestfold og Telemark og Agder) der ulykkestallene gikk opp mens antallet trafikkulykker ellers gikk ned. I 1990 var det 73 kilometer firefelts motorvei i Norge, en tidel av den opprinnelige ambisjonen fra 1962.
Knaben
Gruvevirksomheten
På begynnelsen av 1913 lå prisen på ca. 1 krone pr kilo, men uroen i Europa førte til at stormaktene rustet opp – og i løpet av 2-3 år gikk molybdenprisen opp til over 30 kroner/kilogram.
Motorveier i Norge
Opptrapping i motorveiutbyggingen
Etter 25 år nesten uten nye firefeltsveier, ble motorveibyggingen vesentlig trappet opp fra midten av 1990-årene. Samtidig ble bompenger tatt i bruk for flere strekninger, noe som ga muligheter for en høyere utbyggingstakt.
Luverne
Luverne er en liten by i Rock County i Minnesota i USA. Ved folketellingen i 2010 hadde byen 4745 innbyggere.
Motorveier i Norge
Opptrapping i motorveiutbyggingen
Høsten 1995 åpnet en fem kilometer lang motorveiparsell på E18 sør for Drammen (Eik–Gutu). E18 skulle bygges videre sørover til Kopstad sør for Holmestrand som tofelts motortrafikkvei – men tilrettelagt for firefeltsvei. Etter lange diskusjoner besluttet Stortinget i 1998 at strekningen skulle bygges med fire felt, og hele strekningen til Kopstad sto ferdig sommeren 2002. Parallelt med dette ble E6 bygget ut sørover mellom Vinterbro og grensen til daværende Østfold fylke, og E6 fikk motorveistandard til nye Gardermoen flyplass i 1990-årene. E39 mellom Stavanger og Sandnes og et par strekninger i Bergen ble bygget ut til motorveistandard på slutten av 1980-årene og første halvdel av 1990-årene.
Luverne
Byen har et stort innslag innbyggere av norsk-amerikansk eller tysk-amerikansk bakgrunn, og enda inn i 1940-årene var både norsk og tysk vanlige språk å høre i byen.
Knaben
Gruvevirksomheten
Første verdenskrig gav oppgangstider på Knaben – og i andre gruvesamfunn. På det meste hadde 10 forskjellige gruveselskap virksomhet i området. Det ble drevet molybdengruver 21 forskjellige steder i Norge under første verdenskrig. Da krigen var slutt. gikk bunnen ut av markedet og 20 av gruveselskapene gikk konkurs i løpet av kort tid. Bare selskapet A/S Knaben Molybdængruber, som drev gruva Knaben II, overlevde. Driften ble innstilt første halvår 1973. Gruven produserte i 1972 320.000 tonn råmalm og hadde omkring 100 ansatte. Knaben var i 1973 den eneste produsenten av molybdenmalm i Europa.
Motorveier i Norge
Opptrapping i motorveiutbyggingen
Etter 2000 begynte utbyggingen av lengre strekninger som E6 gjennom daværende Østfold og E18 gjennom Vestfold og Telemark. 62 kilometer med motorvei på E6 i daværende Østfold stod ferdig i 2008, Kristiansand–Grimstad i 2009, mens E18 mellom Sande og Langangen ble fullført i 2017 med strekningen utenfor Larvik. E6 ble bygget videre nordover fra Gardermoen og til Kolomoen i 2015, mens E18 mellom Retvet og Momarken ble fullført som motorvei i 2016. I 2019 åpnet næmere fire mil med motorveistrekninger på E18: Tvedestrand–Arendal, og Rugtvedt–Dørdal gjennom Bamble. I 2020 ble E6 fullført som motorvei nordover fra Kolomoen, forbi Hamar og Brumunddal, og til Mjøsbrua ved Moelv. Høsten 2022 åpnet de to E39-strekningene Kristiansand–Mandal (19 km) og Os–Bergen (15 km).
Meganola
Meganola er en slekt av sommerfugler som tilhører gruppen duskspinnere (Nolinae) i familien båtspinnere (Nolidae, bør kanskje regnes som en del av Noctuidae). Slekten omfatter rundt 160 arter av små, hvit- eller gråaktige, slanke spinnere. De ligner på slekten Nola, men skiller seg fra denne ved detaljer i vingenes årenett og i hannenes kjønnsorganer. Dessuten har hannene hos Meganola ofte tydelig kamtannede (eller smalt fjærformede) antenner, mens hos Nola er de trådformede (men ofte med oppstående hår). I likhet med Nola har de dusker av oppreiste skjell på vingene. Det finnes én art i Norge, eikeduskspinner (Meganola strigula), og fem i Europa.
Motorveier i Norge
Lønnsomhet og kostnader
Generelt har veiprosjekter i Norge lav samfunnsøkonomisk lønnsomhet. Veiprosjekter har blitt analysert og sammenlignet med tilsvarende utbygginger i Sverige og Danmark, der en har funnet betydelig lavere samfunnsøkonomisk lønnsomhet for veiprosjekter i Norge. Årsaker til forskjellen ligger spesielt i topografi (daler, fjell og fjorder) og befolkningstetthet (svakt befolkningsgrunnlag). I en rapport fra Transportøkonomisk institutt gjøres det vurderinger rundt befolkningsmønstre i Norge og Sverige. Ifølge rapporten er trolig viktigste forskjell at befolkningen i Sverige bor mer konsentrert: halvparten av befolkningen bor i Sør-Sverige (Stockholm, Västra Götaland og Skåne) og svenskene bor mer konsentrert innad i øvrige fylker og regioner. Dette innebærer at trafikken blir mer konsentrert langs hovedveiene mellom de tettest befolkete områdene, noe som medfører bedre lønnsomhet for veiutbygging.
Knaben
Gruvevirksomheten
Det var vanskelige tider gjennom hele 1920-tallet og til langt ut på 1930-tallet. Men i andre halvdel av decenniet var det mer enn 400 ansatte i gruveselskapet og folketallet på Knaben kom opp i over 700. Svenske interesser hadde nå overtatt selskapet.
Motorveier i Norge
Lønnsomhet og kostnader
I Norge kan kostnadene holdes nede ved massebalanse i prosjektene, ved at steinmasser fra fjellsprengning kan brukes eller selges til andre vei- og utbyggingsprosjekter i nærheten. I Danmark er det mindre tilgang på stein og andre masser nært anlegget.
Knaben
Andre verdenskrig
Da andre verdenskrig brøt ut var gruvene på Knaben de eneste molybdengruvene i Europa som var i drift. Knaben ble følgelig ansett som ett av de industriforetakene i Norge som det var størst risiko for at de allierte styrkene ville forsøke å ramme. De tyske okkupantene stasjonerte på det meste om lag 1 000 soldater i området, og det ble anlagt en rekke stillinger for kanoner og antiluftskyts. Anleggene ble forsøkt ødelagt med bombing av de allierte to ganger i 1943.
Togulykke
Togulykker eller jernbaneulykker er en type ulykker som involverer et eller flere tog. Slike ulykker skyldes ofte misforståelser, som når et tog i bevegelse møter et annet tog på samme spor. Andre eksempler på togulykker er når et eller flere toghjul hopper av sporet i en såkalt avsporing, eller når en kjeleeksplosjon finner sted. Resultatet av slike ulykker er ofte togvrak, som ofte har vært godt kjent i medier og folkeminner. Togulykker får ofte fatale konsekvener for passasjerene ombord på togene og/eller de som befinner seg i nærheten av jernbanesporene.
Knaben
Bombeangrep 3. mars 1943
Det første angrepet, 3. mars klokken 14:29, kom som lyn fra klar himmel på gruveanlegget. 16 nordmenn og den tyske verkssjefen Ing. Schmarje ble drept, mens en tysk vaktsoldat og syv nordmenn pådro seg lettere skader. Vaskeribygningen ble påført store skader, og anlegget var ute av drift i 2-3 måneder. Ti britiske de Havilland Mosquito jagerbombere fra Royal Air Force No 139 Squadron deltok i angrepet, som ble utført fra lav høyde. På returen ble ett av flyene skutt ned utenfor Egersund, av den tyske offiseren Uffz. Schmid i et jagerfly med betegnelsen Fw190 (7./JG 1). Den britiske piloten, som het Bulpitt, er gravlagt i Egersund. Den andre britiske offiseren ombord, Sgt. Amond, ble aldri funnet.
Motorveier i Norge
Planlagt utbygging
Per. er det rundt 620 kilometer med motorvei i Norge, mens over 150 kilometer motorvei er under bygging. I tillegg er det utbyggingsplaner for ytterligere 600 kilometer motorvei. Dette omfatter lengre strekninger som E18 Bamble–Grimstad, E39 Mandal–Sandnes, E39 Stavanger–Bergen, E6 Moelv–Øyer, E6 gjennom Trøndelag, E16 Hønefoss–Sandvika og Kløfta–Kongsvinger, og riksvei 4 Hadeland–Gjøvik–Mjøsbrua. Det omfatter også kortere strekninger som E16 Indre Arna–Trengereid, E18 Vinterbro–Retvet, E134 Lier–Dagslett og E134 Oslofjordtunnelen–Vassum. Disse strekningene er på ulike stadier i planleggingen; noen er på utrednings- og kommuneplan-stadiet, mens andre strekninger er byggeklare med vedtatte regulerings- og byggeplaner. I hvilken grad prosjektene gjennomføres, avhenger av politiske prioriteringer og økonomiske forhold. Våren 2022 varslet både Nye Veier og Støre-regjeringen at flere motorveiprosjekter ville bli utsatt eller nedskalert på grunn av økte utbyggingskostnader og tøffere økonomiske tider.
Togulykke
Juridiske konsekvenser
Fordi togulykker som regel fører til omfattende materielle skader, samt skade eller død på personer, blir den tilsiktede vrakingen av et tog i ordinær trafikk ofte behandlet som en svært alvorlig forbrytelse. I den amerikanske delstaten California er f.eks. straffen for å ha forårsaket en togulykke med egen vilje livsvarig fengsel med mulighet for prøveløslatelse. Dette gjelder kun dersom ulykken ikke førte til tap av menneskeliv. Togulykker med menneskelige tap har selvfølgelig strengere straffer; det er enten livsvarig fengsel uten mulighet for prøveløslatelse eller dødsstraff. Enkelte togulykker ender som togkatastrofer, det vil si at ulykken medfører mange drepte eller store skader på mennesker, dyr og planteliv.
Knaben
Bombeangrep 16. november 1943
Den 16. november deltok 263 amerikanske B-17 bombefly i et tokt mot Norge. 131 av dem hadde anlegget på Knaben som mål, de øvrige gikk mot Vemork-anleggene ved Rjukan i Telemark. Angrepsstyrken kretset lenge over Knaben før bombene ble sluppet. Dermed fikk befolkningen tid til å søke tilflukt. Angrepet kom i fem bølger og varte i over en time. Ingen sivile liv gikk tapt denne gangen, men to personer ble skadet. Blant de tyske luftvernartilleristene ble fem drept og ti skadet under angrepet.
Motorveier i Norge
Planlagt utbygging
Parallelt med Nye Veier jobber Statens vegvesen med å planlegge og bygge ut flere motorveistrekninger. Blant strekningene er E39 Stavanger–Os , og enkelte strekninger på E39 mellom Bergen og Trondheim. I tillegg til riksvei 4 fra Hadeland og nordover til Mjøsbrua, samt kortere strekninger på E134 i Viken.
Knaben
Bombeangrep 16. november 1943
Angrepet førte til stans i all gruvedrift i fire måneder. Tyskerne anslo at de amerikanske flyene hadde sluppet 750 bomber, og omtrent 300 av dem lå innenfor verksområdet. Blant annet fikk bombeflyene inn en fulltreffer i transportbåndet til knuseanlegget, og flere nedgravde høyspentkabler ble revet over. Flere trebygninger ble knust av lufttrykket, og laboratoriet var fullstendig rasert av en blindgjenger som hadde gått rett gjennom taket.
Motorveier i Norge
Planlagt utbygging
Tradisjonelt har trafikkmengden vært avgjørende for at en veistrekning skal være aktuell for motorveiutbygging. En vei bør ha en årsdøgntrafikk på minst 12 000 kjøretøyer for at en skal bygge ut motorvei. I 2018 anbefalte Statens vegvesen å vurdere smal firefelts motorvei på strekninger med en årsdøgntrafikk på 6000–12 000. Dette betyr at over 2000 kilometer veier kan være aktuelle for utbygging til motorvei eller smal firefelts motorvei. Mens ordinære motorveier er minst 23 meter brede, har en smal motorvei en bredde på rundt 20 meter. Blant annet er veiskuldrene smalere, og midtdeleren mellom kjøreretningene er smalere. Trafikksikkerhetsorganisasjoner som Trygg Trafikk er kritiske til planene, men Statens vegvesen og Nye Veier anbefalte standarden overfor Samferdselsdepartementet. Sommeren 2020 vedtok Stortinget at det fremover skal bygges smal motorvei på strekninger der en tidligere ville ha bygget to- og trefeltsveier.
Færre ulykker og kortere reisetid
Utbyggingen av stamveinettet til motorvei har flere steder ført til en kraftig nedgang i antall trafikkulykker og omkomne. Sterkt trafikkerte veistrekninger som E6 gjennom Viken og E18 mellom Drammen og Larvik fikk tilnavn som «dødsveier» av pressen. Etter at disse veiene fikk motorveistandard, har det vært en stor nedgang i tallet på alvorlige ulykker. På E18 mellom Drammen og Kopstad gikk antall omkomne og alvorlig skadde ned med 86 prosent i de første åtte årene etter at strekningen fikk motorveistandard. På E6 gjennom tidligere Østfold fylke har det også vært en betydelig nedgang i antall omkomne og hardt skadde.
Knaben
Bombeangrep 16. november 1943
Etter denne bombingen besluttet tyskerne og de svenske eierne å bygge et nytt, bombesikkert vaskeri inne i gruven. Dette vaskeriet var først ferdig i mai 1945.
Motorveier i Norge
Færre ulykker og kortere reisetid
Motorveiene har redusert reisetid og bilkøer, og byer og tettsteder har blitt kvitt gjennomfartstrafikk siden de nye veiene i hovedsak legges utenfor bebygd område.
Mer trafikk og økte utslipp
Med økt kapasitet og kortere reisetid har trafikken økt på flere av strekningene. Trafikkveksten fører til mer kø og økte klimautslipp, noe som har møtt kritikk fra blant andre miljøorganisasjoner. Ifølge Naturvernforbundet økte trafikken på E18 mellom Drammen og Holmestrand med 45–58 prosent i årene etter åpningen, og veitrafikken sto for 69 prosent av daværende Vestfold fylkes klimautslipp.
Knaben
Etterkrigstid
Arbeidsstokken ved gruvene på Knaben var tradisjonelt rekruttert fra nærområdet i Fjotland og fra Eiken, Flekkefjord, Kvinesdal, Sirdal og Åseral. Etter krigen valgte mange fra disse områdene andre arbeidsplasser. Helserisikoen forbundet med forekomsten av borestøv i gruvene var én årsak. Allerede i 1937 hadde dr. Wishmann i Mandal, som var en slags uoffisiell bedriftslege for gruvearbeiderne, konstatert en høy forekomst av lungesykdommen silikose blant de ansatte. Dessuten gav etterkrigstiden mulighet for annet, godt betalt arbeid i distriktet, både innen kraftutbygging og annen anleggsvirksomhet. 1950-tallet var også en tid med stor utvandring til USA fra disse distriktene.
Motorveier i Norge
Beslag på areal og matjord
Store veier legger beslag på store områder, og har flere ganger ført til konflikter med veinaboer, bønder og lokalsamfunn. Flere steder legger de nye veiene beslag på matjord og dyrket mark, blant annet har en ny E18-strekning ved Ski møtt motbør og forsinkelser på grunn av konflikten med dyrket mark.
Knaben
Etterkrigstid
For å rekruttere arbeidskraft til erstatning for dem som sluttet, opprettet gruveselskapet et program som blant annet omfattet boliger for familier. De annonserte etter arbeidskraft i Nord-Norge, og mange yngre familier flyttet fra Nord-Norge til Knaben.
Motorveier i Norge
Økt bruk av bompenger
Deler av motorveiutbyggingen har blitt delvis finansiert av bompenger, der trafikantene betaler en avgift for å bruke veien. Med fullføringen har stadig flere strekninger med tilhørende bompenger, har også kostnaden for å kjøre samme strekning økt. I 2021 betalte en bensindrevet personbil 156 kroner i bompenger (125 kroner med AutoPass) for å kjøre E18 på strekningen Oslo–Kristiansand, mens en elbil betalte 144 kroner (36 kroner med AutoPass) for den samme strekningen. For E6 Oslo–Trondheim betalte en bensinbil rundt 454 kroner (346 kroner med AutoPass), og en elbil 432 kroner (39 kroner med AutoPass).
Omfanget av bompenger får støtte fra miljøorganisasjoner som mener bompengene bremser trafikkveksten. Fremveksten av bompenger har på den andre siden møtt store protester fra bilister og brukere av veiene, særlig rundt de store byene. Motstanden mot bompenger og bomringer har ført til en fremvekst av politiske protestpartier som Folkeaksjonen nei til mer bompenger, som har hatt opptil 25 prosent oppslutning på enkelte partimålinger i byer som Bergen og Stavanger.
Knaben
Etterkrigstid
De første familiene med barn kom til Knaben på 1930-tallet, men først i 1954 ble det bygd egen skole i gruvebyen. Den økende tilflyttingen av barnefamilier gjorde at skolebygget fort ble for lite. I en årrekke krevde befolkningen at det måtte bygges ny skole. Kommunestyret etterkom kravene, og høsten 1972 kunne barna i Knaben begynne på en ny, tidsmessig skole med både svømmehall og gymnastikksal.
Motorveier i Norge
Motorveier
Motorveier skal ifølge veinormalen av 2019 bygges på nasjonale ruter med en årsdøgntrafikk på over 12,000 kjøretøy, såkalt klasse H3. Motorveier skal i utgangspunktet ha fartsgrense 110 km/t og være minst 23 meter brede. Veien skal ha minst fire felt med 3,5 meter brede kjørefelt og 2,75 brede veiskuldre. Alle kryss skal være planskilte, og med på- og avkjøringsfelt. I tillegg bør det være minst 5 kilometer mellom kryssene.
Knaben
Etterkrigstid
Senere samme år kalte direktøren i gruveselskapet inn til allmøte på «Grubeheimen» og meddelte at driften skulle avvikles og gruvene nedlegges. Alle ansatte ble tilbudt jobb i morselskapet som holdt til i Avesta i Sverige. Men i praksis innebar den bedriftsøkonomiske beslutningen som var tatt, at hele Knaben-samfunnet ble nedlagt. Den 30. april 1973 var siste arbeidsdag, gruvene ble stengt og folket flyttet fra bygda. Siden har Knaben først og fremst vært et sted for ferie, fritid og rekreasjon.
Motorveier i Norge
Smal firefelts motorvei
I samråd med Nye Veier AS utredet Vegdirektoratet i 2019 såkalt smal firefelts motorvei, klasse H2, for strekninger med en årsdøgntrafikk på mellom 6000 og 12,000 kjøretøy. Disse veiene har en bredde på mellom 19 og 21,5 meter, men hvert kjørefelt er fortsatt 3,5 meter bredt. For strekninger med årsdøgntrafikk mellom 12,000 og 20,000 kjøretøy, kan bredden være mellom 20 og 23 meter. Det skal også være mulig å ha 110 km/t i fartsgrense.
Knaben
2007: Ny drift i gruvene
I 2007 ble det satt i gang begrenset prøvedrift i det gamle dagbruddet. Malmprisene og etterspørselen internasjonalt hadde utviklet seg dithen at tidligere marginale gruver kan drives lønnsomt igjen. Da driften startet opp igjen var planen å drive begrenset utsprengning av malm, og konsentrere malmen lokalt før eksport.
Knaben i dag
Anlegg og bygninger i gruveområdet står ennå, blant annet heisetårnet og vaskeribygningen. Arbeiderboligene i gruvegaten er overtatt av turister og brukes i dag som ferie- og fritidsboliger, men de har sitt opprinnelige preg i behold. Det meste av maskiner og utstyr forøvrig er demontert og fjernet.
Knaben leirskole ble etablert i skolebygget som en prøveordning da gruven ble nedlagt i 1973. Leirskolen ble senere et permanent tilbud til grunnskoleklasser fra andre steder.
Motorveier i Norge
Smal firefelts motorvei
Det blir opp til veibyggerne Statens vegvesen og Nye Veier å avgjøre hvilken standard som skal brukes, men Samferdselsdepartementet skal formelt avgjøre standarden. Aktuelle veistrekninger er ifølge regjeringen E39 Ålesund–Molde, E134 Saggrenda–Gvammen, E39 Mandal–Ålgård, E18 Dørdal–Tvedestrand, E6 Roterud–Øyer, E6 Ulsberg–Melhus, E6 Kvithammar–Åsen og riksvei 4 Oslo–Mjøsbrua.
Knaben
Knaben i dag
Et svært stort sanddeponi i dalbunnen vitner om 88 års gruvevirksomhet på Knaben. Det er gjennomført en rekke tiltak for å forhindre avrenning, men deponiet forårsaker tilsig av metall (kadmium, kobber og molybden) og flotasjonskjemikalier til Kvina.
Motorveier i Norge
Motortrafikkveier
Motortrafikkveier skal ifølge veinormalen av 2019 bygges på alle nasjonale hovedveier med årsdøgntrafikk på mellom 6000 og 12,000 kjøretøy, såkalt klasse H5. Fartsgrensen skal være 90 km/t. I veinormalen fra 2019 skal motortrafikkvei ha planskilte kryss og midtdeler. Veibredden skal være minst 12,5 meter. Minsteavstand mellom kryss bør være 1,5 kilometer. Hvert kjørefelt skal ha en bredde på 3,5 meter, men ved forbikjøringsfelt kan de to feltene være 3,25 meter brede hver.
Knaben
Landhandel
Til tross for at Knaben ble praktisk talt fraflyttet i 1973, valgte eieren av stedets landhandel å fortsette driften – og holder fortsatt ut. De dagene landhandelen er åpen møter man her en butikk som har et miljø og en innredning som er svært forskjellig fra storsamfunnets effektive Rimi- og Kiwi-butikker, selv om vareutvalget vil være kjent.
Motorveier i Norge
Veiskilt og oppmerking
Frem til 2005 ble motorveier og motortrafikkveier kalt henholdsvis «Motorveg klasse A» og «Motorveg klasse B» i Norge. Begrepene ble erstattet med motorvei og motortrafikkvei i 2005 for å unngå misforståelser mellom de to veistandardene.
Knaben
Knaben Gruvemuseum
I verkets gamle administrasjonsbygg har Knaben Gruvemuseum blitt etablert. Museet drives pr. 2015 av foreningen «Knabens Venner» og Kvinesdal kommune.
Motorveier i Norge
Veiskilt og oppmerking
I Norge markeres motorveier med blått skilt og veivisningsskilt med blå bakgrunnsfarge. Tidligere var veisningsskiltene også blå på motortrafikkveier (da kalt motorvei klasse B), men disse fikk gul bakgrunnfarge fra 2005 for å skape et tydeligere skille mellom motortrafikkveier og motorveier. Motorveiskiltene i Norge skiller seg fargemessig ut fra resten av Skandinavia, der motorveiskilt har grønn bakgrunnsfarge, men ligner Tyskland som har blått på motorveier og gult på vanlige veier.
Diaspididae
Panserskjoldlus (Diaspididae) er en familie med plantelus som hører til gruppen skjoldlus, Coccoidea. De er insekter med sugende munndeler og hører til i den store gruppen nebbmunner. Med over 2400 kjente arter er de den artsrikeste av skjoldlus-familiene.
Knaben
Monumentet «Gruvearbeideren»
Sommeren 2008 ble monumentet «Gruvearbeideren» avduket i Knaben. Verket er av Stavanger-kunstneren Gøril Førsund og er en bronseskulptur av en gruvearbeider som skyver en gruvevogn.
Diaspididae
Utseende
Små skjoldlus, sett ovenfra runde til kommaformet, hvelvede. Kroppen er dekket av et hardt, gjerne brunlig skall av voks. De voksne lusene har restene av tidligere larvehuder sittende fast i skallet som en mørk flekk, midt på hos de runde artene og i forenden hos de avlange. De voksne hunnene er svært reduserte, beina mangler helt og antennene er reduserte til et par små knopper. Hos hunnen har bare det første nymfestadiet bein. Hos denne gruppen danner også hannene skjold, men de er mindre og smalere enn hunnenes.
Levevis
Diaspididae lever for det meste på busker og trær, med en del arter på gress, men ganske få på urter. Familien er funnet på hele 180 ulike plantefamilier. Den plantefamilien som har flest registrerte arter er erteblomstfamilien (Fabaceae, 230 registrerte arter), men alle de følgende familiene er verter for 100 eller flere arter: gressfamilien (Poaceae), vortemelkfamilien (Euphorbiaceae), myrtefamilien (Myrtaceae), rosefamilien (Rosaceae), morbærfamilien (Moraceae), oljetrefamilien (Oleaceae), palmefamilien (Arecaceae), rutefamilien (Rutaceae), laurbærfamilien (Lauraceae) og furufamilien (Pinaceae). Hunnene utvikler seg gjennom tre stadier, hannene gjennom fem. Eggene legges under hunnens skjold og de nyklekte nymfene kryper ut gjennom en slisse i bakenden. De har fra én til seks eller flere generasjoner per år, og kan overvintre i de fleste stadier.