cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Global nedkjøling
Hypotesen om en overgang til istid hadde liten støtte i det generelle vitenskapelige miljøet, men fikk derimot oppmerksomhet i media. Dette var delvis støttet av en noe nedadgående trend i temperaturene fra 1940-årene og fram til tidlig i 1970-årene. Pressemeldinger reflekterte ikke den nøyaktige og fulle rekkevidden av den vitenskapelige forskningslitteraturen. Dette til tross for en voksende mengde vitenskapelig litteratur som tvert imot estimerte en framtidig oppvarming grunnet menneskelig utslipp av klimagasser. Den nåværende vitenskapelige mening om klimaendringer er at jorden har gjennomgått global oppvarming gjennom hele 1900-tallet, og at den fortsetter å varmes opp.
Historie
På slutten av 1800-tallet var det allment akseptert at klimatiske forhold best kunne beskrives som langtids middelverdier. Geologer og et fåtall meteorologer var klar over at fortidens klima hadde variert svært mye. De var klar over at det hadde vært istider, og søkte forklaringen i astronomiske og solare variasjoner. I mellomkrigstiden hadde en fått et godt bilde av fortidens klimaendringer på en geologisk tidsskala.
Frykten for en ny istid
I 1920-årene var det en begynnende bekymring for en ny istid. Den amerikanske oppdageren kaptein Donald Baxter MacMillan seilte mot Arktis i 1923, sponset av National Geographic Society, for å lete etter bevis for at isbreene vokste. I 1926 var det en astronom i Berlin som mente at det ville gå mot global nedkjøling, men at det var «langt unna».
I 1950- og 1960-årene ble en klar over at klimaet kunne endres i løpet av noen tiår eller hundreår. Noen av pionerene innenfor historisk klimatologi var engelskmennene Gerald Manley og Hubert Lamb i England, tyskeren Herman Flohn i Tyskland, franskmannen LeRoy Ladurie og amerikanerne Murray Mitchell og Reid Bryson. Den amerikanske klimatologen J. Murray Mitchell påviste i 1963 en trend for nedkjøling fra rundt 1940. På en konferanse om klimaendringer som ble holdt i Boulder i 1965, oppstod spekulasjoner underbygget av Milankovitch sykluser angående hvordan de små endringene av sollyset kan utløse istider. I 1966 forutså Cesare Emiliani at «en ny istid vil begynne i løpet av noen få tusen år». Paul R. Ehrlich skrev i sin bok The Population Bomb (norsk: Befolkningsbomben) fra 1968 at «[den naturlige] drivhuseffekten blir forsterket av kraftig økning av karbondioksid... [dette] blir motvirket av lave skyer som skapes av kondensstriper, støv og andre forurensninger... For øyeblikket kan vi ikke forutsi hva det generelle klimatiske resultatene vil bli av vår bruk av atmosfæren som søppelfylling.»
I 1970-årene fikk en på samme tid bekymringer for både en kommende ny istid, og for global oppvarming på grunn av økte nivåer av CO2 i atmosfæren. Bekymringen for en global nedkjøling hadde sin årsak i at tidligere istider hadde oppstått med rundt 10 000 års mellomrom, og mellomistiden (holocen) som verden nå er inne i hadde vart i omtrent så lang tid. En annen faktor var økningen av aerosoler i atmosfæren, noe som kunne redusere solinstrålingen til jorden. I 1972 ble det holdt en konferanse ved Brown University, Providence i USA, om en kommende istid («The Present Interglacial – how and when will it end?»). Omtrent samtidig ble det holdt en konferanse angående global oppvarming. På denne tiden hadde en stor interesse for fortidens klimaendringer. Dette fordi en søkte forklaring på hva en kunne forvente i fremtiden, basert på fortidens klimahistorie.
Bevissthet i 1970-årene om at luftforurensning kunne påvirke klimaet
Bekymringen for en ny istid toppet seg i begynnelsen av 1970-årene, selv om «muligheten for menneskeskapt oppvarming dominerte fagfellevurdert litteratur selv da». En nedkjølingsperiode begynte i 1945, og etter to tiår med en trend med reduserte temperaturer ble det foreslått at et bunnpunkt var nådd. Den økende bekymringen kan delvis tilskrives det faktum at mye mindre da var kjent om verdens klima og årsakene til istider. Klimaforskere var klar over at estimater basert på denne trenden ikke var mulig, fordi utviklingen var dårlig undersøkt og ikke forstått. Til tross for dette ble muligheten for en avkjøling referert til i media, uten den tilbakeholdenheten som er vanlig i vitenskapelige rapporter. Dessuten var det uvanlig strenge vintre i Asia og deler av Nord-Amerika i 1972 og 1973, dermed ble befolkningen opptatt av dette.
Rundt 1971 var det flere studier som indikerte at luftforurensning forårsaket av menneskelig aktivitet økte i omfang. Det var imidlertid usikkerhet med hensyn på om aerosoler ville føre til oppvarming eller nedkjøling, og hvorvidt dette var mer betydningsfullt enn stigende CO2-nivåer. Mitchell så fremdeles på mennesker som «uskyldige tilskuere» i forhold til nedkjølingen fra 1940-årene frem til 1970. I 1971 antydet hans beregninger at stigende utslipp kunne føre til betydelig avkjøling etter år 2000, selv om han også hevdet at utslipp kan føre til oppvarming, avhengig av omstendighetene. Beregningene var for enkle på denne tiden til at de kunne gi pålitelige resultater.
Rapporter fra National Science Board
En rapport fra National Science Board i 1972 med tittelen Patterns and Perspectives in Environmental Science diskuterte den sykliske oppførselen til klimaet. Den var skrevet ut fra datidens forståelse om at planeten gikk inn i en fase av nedkjøling etter en periode med varme: «Å dømme ut fra data vedrørende den siste mellomistiden, er de nåværende høye temperaturer noe som ser ut til å nå slutten, for å bli etterfulgt av en lang periode med betydelig kaldere temperaturer, og fører mot en kommende istid 20 000 år fra nå». Det ble også sagt at «det er imidlertid mulig, eller til og med sannsynlig, at menneskelig påvirkning allerede har endret miljøet så mye at de klimatiske mønstre i nær fremtid vil følge en annen vei».
En redegjørelse fra National Science Board i 1974 med tittelen Science And The Challenges Ahead fortsatte å utdype temaet: «I løpet av de siste 20-30 årene har temperaturen i verden falt. I første omgang uregelmessig, men mer kraftig det siste tiåret». Diskusjon om sykliske istider var ikke nevnt i denne rapporten. I stedet var det rollen menneskelig aktivitet spilte som var sentral for rapportens analyser. «Årsaken til trenden med nedkjøling er ikke kjent med sikkerhet. Men det er økende bekymring for at menneskelig aktivitet kan ha en innvirkning, ikke bare i den siste trenden med nedkjøling, men også i sammenheng med høyere temperaturer i løpet av det siste århundret». Rapporten konkluderte ikke med at karbondioksid forårsaker oppvarmingen, eller landbruks- og industriell forurensning står bak nedkjøling. Den understreket at: «Før slike spørsmål som disse kan løses, må det gjøres store fremskritt i forståelsen av kjemi og fysikk i atmosfære og havet, og i å måle og spore partikler gjennom systemet».
Oppslag i media
Mens disse diskusjonene pågikk i vitenskapelige kretser, ble dette også tatt opp i massemedia. Det amerikanske tidsskriftet Time presenterte i juni 1974 en artikkel med tittelen «Another Ice Age?» som refererte til at «atmosfæren har utviklet seg til å bli gradvis kjøligere de siste tre tiårene», men skrev også at «Noen forskere ... tror at trenden med nedkjøling kanskje bare er midlertidig».
En artikkel i det amerikanske tidsskriftet Newsweek i april 1975 hadde tittelen «En kjøligere verden», som pekte på «uhyggelige tegn på at jordens værmønstre har begynt å forandre seg». Den refererte til «en reduksjon på en halv grad [Fahrenheit] i gjennomsnittlige temperaturer på den nordlige halvkule mellom 1945 og 1968», og videre at «Bevisene til støtte for disse prediksjonene [for global nedkjøling] har blitt så sterke at meteorologene er presset til å holde følge med tendensen». Artikkelen i Newsweek oppga ikke årsaken til nedkjøling. Den erklærte at «hva som forårsaker utbruddet av store og små istider forblir et mysterium», og siterte konklusjonen til National Academy of Sciences om at «ikke bare er de grunnleggende vitenskapelige spørsmål stort sett ubesvarte, men i mange tilfeller vet vi ennå ikke nok til å stille de sentrale spørsmålene».
Artikkelen nevnte noen alternative løsninger for å «smelte iskappen over Arktis ved å dekke den med svart sot eller omdirigere arktiske elver», men mente at disse tiltakene ikke var gjennomførbare. Newsweek-artikkelen kritiserte statsledere med å si: «Men forskerne ser få tegn på at regjeringsledere noe sted, er så mye som forberedt på å gjøre enkle tiltak som å bygge opp matlagre eller å innføre variabler for klimatisk usikkerhet i de økonomiske fremskrivninger for matforsyninger … Jo lengre planleggerne (politikerne) nøler, desto vanskeligere vil det bli å takle klimaendringer når resultatene blir til grim virkelighet». Artikkelen understreket oppsiktsvekkende konsekvenser som i stor grad ikke var kildebelagt: «katastrofal hungersnød», «tørke og ødeleggelser», «det mest ødeleggende utbruddet av tornadoer noensinne», «tørke, flom, lengre tørkeperioder, lange perioder med kulde, forsinkede monsuner», «umulig for sultende folk å migrere», «dagens nedgang har beveget planeten en sjettedel på veien mot istid».
Den 23. oktober 2006 kom Newsweek med en korreksjon, over 31 år etter at den opprinnelige artikkelen ble publisert, og sa at det hadde vært «spektakulært feil om den nære fremtid». Redaktør Jerry Adler sa imidlertid at «oppslaget ikke var feil 'i journalistisk' forstand av 'unøyaktighet'».
Dagens kunnskap
De fire siste mellomistider varte i rundt 10 000 år, mens mellomistider før det varte i rundt 28 000 år. Beregninger basert på Milankovitch-svingninger tyder på at den nåværende mellomistiden trolig vil fortsette i titusener av år. Dette er imidlertid under forutsetning av at det ikke er noen menneskeskapte påvirkninger. Andre estimater setter den uforstyrrede lengden på den nåværende mellomistiden til 50 000 år. Flere klimaforskere hevder at dagens nivå av CO2 vil utelukke den neste istiden fra å inntre de neste 500 000 år. Dette vil i så fall være den lengste og mest intense mellomistid de siste 2,6 millioner år.
Den vitenskapelige kunnskapen om klimaendringer var mer usikker i 1970-årene enn i tiårene som fulgte. I 1971, da Rasool og Schneider skrev sin artikkel, hadde klimatologer ennå ikke anerkjent betydningen av andre klimagasser enn vanndamp og karbondioksid. Derfor ble ikke metan, lystgass og KFK tatt med i vurderingene.
Fysiske mekanismer for global nedkjøling
Klimasystemets gjennomsnittlige tilstand kontrolleres av en rekke klimapådriv, der noen er eksterne og andre er interne. Eksterne er for eksempel varierende utstråling fra solen og langvarige endringer av planetbanen. Interne har å gjøre med atmosfærens sammensetning og skyer som påvirker strålingspådrivet. Flere av disse kan være menneskeskapte, som utslipp av gasser til atmosfæren og arealbruksendringer (endringer av store områder på landjorden).
I tillegg til dette forsterker tilbakekoblingsmekanismene pådrivene. Eksempeler på dette siste er endret innhold av vanndamp i atmosfæren eller skydannelse på grunn av globale temperaturendringer.
Perioden med nedkjøling på midten av 1900-tallet er gjenskapt av moderne globale klimamodeller som inkluderer de fysiske effektene av sulfataerosoler. Det er generell enighet om at effekten av aerosoler var den dominerende årsaken til nedkjølingen på rundt 0,1 °C på midten av 1900-tallet. I tidligerer perioder har påvirkning på grunn av jordplateforskyvning, solens energiutstråling, vulkanutslipp og flere andre faktorer spilt inn.
Aerosoler
Menneskelig aktivitet, for det meste på grunn av energiproduksjon med fossile energikiler og arealbruksendringer, har økt antall små partikler i atmosfæren, kjent som aerosoler. Økt innhold av aerosoler gir øke global albedo, altså refleksjon av sollys. Dermed oppstår kjøling av planeten ved å redusere solstrålingen som når jordoverflaten. Men det er også en indirekte effekt, ved at aerosoler påvirker egenskapene til skyer ved å opptre som kondensasjonskjerner som danner skyer.
Stor økning av industriproduksjonen under og etter andre verdenskrig ga store utslipp av aerosoler i atmosfæren. Dette er den mest sannsynlige årsaken til den kjølige perioden på midten av 1900-tallet. På grunn av strengere lovgivning for utslipp til atmosfæren rundt 1975 ble periode med nedkjøling raskt avbrutt av temperaturstigning.
Et kjennetegn med aerosolenes påvirkning var reduserte dagtemperaturer, mens temperaturen om natten økte. Dette skyldes at aerosoler forårsaker global dimming ved å sprede sollys. Denne effekten er mye mer innflytelsesrik om dagen med solstråling mot jorden. Om natten fortsetter drivhusgassene å absorbere og sende tilbake den termiske strålingen fra jordens overflate (atmosfærisk tilbakestråling).
Vulkanutbrudd
Store vulkanutbrudd kan sende ut store mengder støv og svoveldioksid i stratosfæren. Disse stoffene kan ha en oppholdstid på flere år og spre seg ut i hele jordens atmosfære. En kjenner til at slike hendelser kan senke den globale temperaturen mellom 0,5 og 1 °C året etter utbruddet. En rekke vulkanutbrudd som ga store mengder av aerosoler i stratosfæren var antagelig medvirkende til den kjølige perioden fra 1940-årene og fram til tidlig i 1970-årene.
Hørr gjøken
Hørr gjøken er et musikkalbum med Svein Tang Wa, utgitt i 1998.
Fylkesvei 6716
Fylkesvei 6716 (Fv6716) går mellom Uglem og Brubakk i Selbu kommune.
Før Trøndelag fylke ble opprettet 1. januar 2018 hadde veien betegnelsen Fylkesvei 965 (Sør-Trøndelag).
Sugar Shack
«Sugar Shack» er en amerikansk sang, skrevet i 1962 av Keith McCormack og Jimmy Torres. Torres gav sine sangrettigheter til tanten Fay Voss som fødselsdagsgave.
Sangen ble spilt inn i 1963 av Jimmy Gilmer & the Fireballs i Norman Petty Studios i Clovis, New Mexico. Den uvanlige og særegne orgeldelen ble spilt på et Hammond Solovox.
Svensk versjon
Den svenske tittelen er «Vårat fik»
Listeplasseringer
«Sugar Shack» lå på førsteplassen både på Billboard Hot 100-listen (hvor den tilbrakte fem uker fra 12. oktober til 9. november 1963) og på Cashbox-listen (hvor den tilbrakte tre uker fra 19. oktober til 2. november 1963).
«Sugar Shack» har også den utmerkelsen av å være den siste singlen til å ligge på førsteplassen på Billboards R&B-liste, fordi magasinet Billboard ikke publisert noen R&B-liste i fjorden måneder i perioden fra slutten av november 1963 til slutten av januar 1965.
«Sugar Shack» nådde også en 45.-plass i Storbritannia på Record Retailer-listen.
Øvrig
«Sugar Shack» er også navnet på en ny sang, skrevet av Mike Gordon. Den forekom på CD-albumet, Joy (2009), med Phish.
Den andre «byenes krig»
Den andre «byenes krig» ble utkjempet fra mars til juni 1985, og var den andre perioden med bombe- og rakettangrep på befolkningssentre i begge land under Irak-Iran-krigen. Saddam Hussein startet en bombeoffensiv mot de iranske byene som gjengjeldelse for nederlaget i Operasjon Badr. Dermed brøt han FN-våpenhvilen fra februar 1984 som forbød angrep på sivile mål.
Forspillet
I februar 1985 startet det irakiske flyvåpenet en strategisk bombeoffensiv mot industrielle og militære mål. Den 12. februar avfyrte to Super Etendard fly fra Irak hver sin AM.39 Exocet mot det nye kjernekraftverket i Bushehr på over 50 kilometers hold. Sjømålsmissilene, som var ombygget for angrep på større bakkemål, nådde ikke fram og gjorde mindre skader. Den 12. mars gikk Super Etendard flyene, på lån fra Frankrike, til angrep på kjernekraftverket med sine Exocet missiler, denne gang på 42 kilometers avstand.
Disse missilene rammet reaktorbygningen, som ble påført betydelige skader. Ett døgn senere angrep Irakerne stålfabrikken i Ahvaz. Som svar på dette ble iransk artilleri rettet mot sivile mål i byen Basra. Dette igjen utløste irakiske angrep på mindre iranske grensebyer.
Den andre byenes krig
Det iranske flyvåpenet kunne ikke lenge forsvare byene i Iran. De hadde rundt 20 F-14 Tomcat jagerfly, halvparten av dem langt sør i landet hvor de var utplassert for å forsvare kjernekraftverket i Bushehr og oljeterminalen på Khark-øya. Irakerne hadde funnet flere korridorer over grensen til innlandet over fjellene, den iranske radardekningen var mangelfull ettersom mange av radarstasjonene og luftvernsystemene i det iranske luftforsvaret var uvirksomt eller tatt ut av tjeneste. Konsekvensen ble at de gjenværende stasjonene ikke fikk varslet de iranske pilotene før det var gått for lang tid. Som et mottiltak avfyrte iranerne sine første Scud-B raketter mot Bagdad 14. mars, og i flere dager framover ble et ukjent antall Scud-B sendt mot Bagdad. Angrepet kom overraskende siden irakisk etterretning ikke hadde fått kunnskap at Iran hadde et arsenal av Scud-B-missiler.
Den 31. mars 1985 var FNs generalsekretær Javier Pérez de Cuéllar på rundreise i Midtøsten, der han også avla visitter i Bagdad og Teheran. Generalsekretærens besøk førte til en syv ukers pause i stridighetene mellom Irak og Iran. Ifølge de iranske myndighetene var 1 450 sivilister drept siden 4. mars og ytterligere 4 000 skadet.
Mens Tu-22B-flyene bombet tettbygde strøk i byene med en bombelast på 9 tonn, avfyrte Tu-16 bombefly luft-til-bakke missiler som AS-5B Kelt på lang avstand mot både militære og sivile mål i Teheran. Den 2. juni, hadde iranerne flyttet luftvernsmissiler til hovedstaden, i denne dagen ble et irakisk fly truffet, som styrtet på tilbaketuren. Det var antakelig et Tu-16 bombefly.
8. juni ble presidentpalasset i Bagdad forsøkt angrepet av to F-4 Phantom jagerbombefly som ble stoppet av luftforsvaret rundt den irakiske hovedstaden som skjøt ned det ene av disse flyene. Besetningen i flyet berget seg, men ble tatt til fange.
Epilog
Den andre byenes krig hadde avslørt at det iranske luftforsvaret var svak mot konsentrerte angrep. Lageret av bakke-til-luft missiler på de operative luftvernbatteriene som var utplassert på frontlinjene og omkring de strategiske viktige posisjonene som Khark-øya var nesten tomme. Antall virksomme fly var bare 50 F-4E og 30 F-14A fly, flere hadde skader på vitale systemer og hadde reduserte kapasitet.
Regimet i Teheran valgte å fokusere på forsvaret av krigsviktige installasjoner som oljeterminalen på Khark-øya fremfor å forsvare befolkningssentra med de knappe ressursene som var tilbake. Det iranske luftforsvaret hadde store gap i sin radardekning, og irakerne med deres radarstasjoner kunne utvide sin radardekning langt inn i Iran. Det ble meget vanskelig å opprettholde et effektivt forsvar mot flyangrep fra Irak.
Iraks forsøk på å demoralisere Iran var relativt resultatløs, og det samme med Irans Scud-missiler. krigen endte i et slags «status quo».
Det første triumvirat
Etymologi
Latinske triumvir eller tresvir er «en av tre menn i samme posisjon eller av samme autoritet» Begrepet kommer fra den gammellatinske frasen trium virum, genitiv flertall av tres viri, «tre menn», dannet av tres, tre, og viri, flertall av vir. Den politiske betegnelsen triumvirat er langt senere, bevitnet på 1580-tallet, fra triumviratus, avledet fra triumvir. Uttrykket er hovedsakelig benyttet for å beskrive det første triumvirat og det andre i 43 f.Kr. mellom Marcus Antonius, Lepidus og Gaius Octavius.
Sammenslutningen
Posisjonen til hærføreren Pompeius, som hadde beseiret pirater fra Kilikia i Anatolia, erobret Selevkideriket i Asia, og underkastet Judea i Midtøsten, hadde ikke det romerske senatet med seg i sin organisering av Østen. Crassus, en av de rikeste menn i Roma, og den som beseiret opprøreren Spartacus, hadde ikke fått en den strålende karriere som senator som han mente han fortjente. Julius Cæsar, en populær og taktisk dyktig politiker og ble valgt til konsul for året 59 f.Kr., men visste at han ville møte opposisjon fra de konservative senatorene. Den romersk historikeren Titus Livius beskrev presist det første triumvirat som «en konspirasjon mot staten ved dets tre ledende borgere.»
Crassus og Pompeius hadde til felles at de begge var meget rike, en fordel Cæsar ikke hadde, men hans familie kunne spore sine aner tilbake til Romas opprinnelse. Crassus var villig til å støtte Cæsars gjeldsforpliktelser da han var i provinsen Spania i 61, og i løpet av sitt år som romersk konsul i 59 presset Cæsar gjennom Pompeius' bosetningsordninger. Pompeius' jordtildelinger var de løfter han hadde gitt til sine soldater som belønning for deres bedrifter, acta, i Østen.
Når triumviratet faktisk ble inngått er et emne for akademisk debatt, men det er generelt antatt at det skjedde en gang i løpet av 60 f.Kr. da Cæsar ble konsul. Den greske historikeren Plutarkos beskrev de politiske avgjørelsen som følgende:
Litteratur
Triumvirat 三頭政治
Aserbajdsjan under VM i friidrett innendørs 2018
Aserbajdsjan deltok med én utøver under VM i friidrett innendørs 2018 fra 1. til 4. mars 2018 i Birmingham i Storbritannia.
Diana Munz
Diana Munz (født 19. juni 1982) er en amerikansk svømmer.
VM i sommerskiskyting 2017
VM i sommerskiskyting 2017 (verdensmesterskapet i sommerskiskyting) ble arrangert i Tsjajkovskij i Russland i 2017.
Djupvatnet (Stranda)
Djupvatnet er en innsjø ved Geiranger i det sørøstlige hjørnet av Stranda kommune, Møre og Romsdal. Vatnet har et areal på 2,02 km² og ligger 1 016 meter over havet. Den er en del av Ottavassdraget, og utgjør på den måten det nordvestligste hjørnet av Glommavassdraget. Fylkesvei 63 (Geirangervegen åpnet 1889) går langs vannet, der er en turisthytte og veien til Dalsnibba tar av. Veiens høyeste punkt (1038 moh) er ved vannet og markert med en stein. Djupvasshytta var en brakke fra anleggsperioden som ble kjøpt og drevet som turisthytte av familien Ugelvik.
Vingsersjant
Vingsersjant er en grad i det norske Luftforsvaret.
Historikk i Norge
Vingsersjant var en tidligere militær grad i Luftforsvaret og som tilsvarte oversersjant i Hæren og kvartermester I klasse i Sjøforsvaret. Det var den nesthøyeste sersjantgrad i Norge og befant seg mellom sersjant og stabssersjant. En vingsersjant var som regel en sersjant, ofte med teknisk bakgrunn, med flere års tjenestetid. Distinksjonen var tre vinkler med en vannrett stripe over. Gradene vingsersjant og stabssersjant opphørte 1. juli 1975 og befalet fikk henholdsvis offisersgradene fenrik og løytnant. Hærordningen av 1. januar 1977 gjorde at de eldste av de gamle stabssersjantene fikk kapteins grad.
Militærordningen fra 1. januar 2016
Vingsersjant er gjeninnført som grad innstilt på OR-5 nivå i Luftforsvaret i forbindelse med innføringen av den nye ordningen for militært tilsatte Det vil da være 41 år etter at den sist ble avviklet.
Vingsersjant (OR-5) i ulike NATO-land
Vingsersjant brukes i en rekke andre NATO-land.
Mårten Stenberger
Mårten Karl Herman Stenberger (født 27. mars 1898 i Göteborg, død 19. januar 1973) var en svensk arkeolog og professor i arkeologi ved Uppsala universitet 1952-1965. Sammen med nordiske kolleger gravde Stenberger ut boplassen Vallhagar på Gotland. Etter å ha blitt pensjonert tok han initiativet til utgravningene i Eketorp på Öland. Stenberger var ivrig tilhenger av en kriseteori om folkevandringstiden som skulle ha ført til at Öland skulle ha rammet av en invasjon i stor skala noen gang etter 477 e. Kr., og Gotland noe seinere på 500-tallet. Den teorien har ingen tilhengere i dag.
Cynthia Vescan
Cynthia Vescan (født 7. februar 1992) er en fransk bryter som konkurrerer i fri stil i 72-kilosklassen. Hun representerte landet sitt under Sommer-OL 2012 i London, der hun ble utslått i andre runde.
Storebø
Storebø er et tettsted, administrasjonssenteret og største bygd i Austevoll kommune i Vestland. Tettstedet har innbyggere per 1. januar, mens skolekretsen Storebø har vel 1 200 innbyggere. Bygda ligger nord på øya Huftarøy. Austevoll kirke ligger på Storebø.
Det meste av næringsvirksomhet på Storebø er bygd på det som tidligere hørte til gården Bøen, eid av Anton Drønen. Det inkluderer hjørnestensbedriften Austevoll Seafood. Også offshore-selskapet DOF (District Offshore) har sitt hovedsete på Storebø.
Jean de Chelles
Jean de Chelles eller Jehan de Chelles (født ca 1200 i Chelles i Frankrike, død 1265 i Paris) var en av arkitektene som arbeidet ved katedralen Notre-Dame de Paris. Han begynte sitt arbeid ved mesterverket i 1258 og virket der til 1265, som også antas å være hans dødsår. Pierre de Montreuil ble hans etterfølger.
På yttermuren av det sørlige tverrskipet kan man se et plakett fra 1258 hvorpå han signerte sitt verk.
Fra ham stammer blant annet tverrskipets nordfasade, klosterportalen og dens rosett, og Saint-Etienne-portalen. Han rakk å begynne på søndre tverrskip; brorparten og ferdisstillelsen var det imislertid ghans etterfølger Pierre de Montreuil som stod for.
Han går også – ved siden av Pierre de Montreuil – for å være arkitekt for Sainte-Chapelle; dessforuten tilregnes han et billedhuggerverk og deltakelse ved byggingen av katedralen Saint-Julien i Le Mans.
En slektning av ham, muligens en sønn eller en nevø, Pierre de Chelles, arbeidet ved Notrre-Dame fra 1300 til 1318, med lektoriet og enkelte kapeller.
Villard de Honnecourt skriver:
Tørris
Tørris er et annet navn for fryst karbondioksid og ble oppdaget i 1835 av den franske oppfinneren Adrien-Jean-Pierre Thilorier. Uttrykket «dry ice» (engelsk: tørr is) kom i 1925 etter at det amerikanske selskapet DryIce Corporation of America registrerte det som varemerke.
Tørris under normalt trykk smelter ikke til flytende CO2, men den sublimerer, det vil si at den går direkte over til karbondioksid i gassform. Derav navnet «tørris».
Kjøling
Tørris blir brukt til å kjøle ned blant annet matvarer og andre lett bedervelige saker. Tørris blir også brukt til å kjøle ned datakomponenter ved overklokking.
Rengjøring og fjerning av overflatebelegg
Tørris har i de siste 50 år blitt brukt i industrier som krever en effektiv men skånsom rengjøring, uten bruk av vann og kjemikalier.
Eksempler kan være rengjøring av maskiner og utstyr i bakerier og annen næringsmiddelproduksjon, rengjøring i elektriske installasjoner (tørris er ikke elektrisk ledende), sanitering innvendig i ventilasjonsanlegg og -kanaler, fjerning av belegg og skitt på varmevekslere, renovering i kjøletårn, renovering av bygninger ved soppangrep, sotbelegg etter brann, og en mengde andre oppgaver.
Fjerning av miljøfarlig maling og lignende fra betong, leca- og trekonstruksjoner i forbindelse med riving er også en type oppgave der tørris er svært godt egnet.
Det samme gjelder ved renovasjon og restaurering av murverk, treverk, og betongkonstruksjoner, der man vil fjerne gamle overflatebelegg, som f.eks. epoxymaling, alkydmaling, urenheter, og annet
Charity Williams
Charity Williams (født 20. oktober 1996) er en canadisk rugbyspiller.
Tørris
Kjøling
I tillegg til rengjøring og sanitering benyttes også tørris for å fjerne fastbrente belegg på sveiseroboter og i støpeformer for metaller, samt beleggsfjerning i støpeformer for bl.a. plast og gummi.
Harry Guggenheim
Harry Frank Guggenheim (født 23. august 1890 i West End i Long Branch i New Jersey i USA, død 22. januar 1971 i Sands Point på Long Island) var en amerikansk forretningsmann, diplomat, avisutgiver og flyver.
Tørris
Kjøling
Tørris tilfører ikke noe rengøringsmateriale som skal oppsamles, og er fullstendig fritt for fukt. Det gir derfor rengjøringen en perfekt mulighet for å nå og rengjøre områder og deler, som normalt kun kan rengjøres manuelt.
Harry Guggenheim
Bakgrunn
Harry Guggenheim var sønn av Daniel Guggenheim og Florence Guggenheim. Han hadde en eldre bror, Meyer Robert Guggenheim (som ble ambassadør til Portugal), og en yngre søster, Gladys Guggenheim Straus. Faren overtok kontrollen med Guggenheimfamiliens forretningfer etter bestefarens død i 1905, og hans mor var medgrunnlegger og president for Guggenheim Foundation og kasserer for Women's National Republican Club fra dens tilblivelse i 1921 og frem til 1938.
Tørris
Kjøling
Ovenstående metoder kan sammenfattes i begrepet tørrisblåsing. Maskinene som benyttes til ovenstående oppgaver, kalles tørrisblåsemaskiner. Maskinene er drevet av trykkluft.
Harry Guggenheim
Bakgrunn
Han ble uteksaminert fra Columbia Grammar School på Manhattan i 1907, og fortsatte deretter studiene ved Sheffield Scientific School på Yale University. Han tok pause fra studiene for å arbeide i tre år som metallurg ved det familieeide selskapet American Smelting and Refining Company i Mexico. I 1910 satte han seg atter på skolebenken for å fortsette sine studier ved Pembroke College ved Cambridge University hvorfra han ble uteksaminert i 1913.
Tørris
Tåke-/røyklegging (spesialeffekter)
Når tørris kommer i kontakt med vann, omdannes blandingen til kald karbondioksid i gassform og kald fuktig luft. Dette forårsaker kondensering og dannelsen av damp/røyk/tåke.
Harry Guggenheim
Karriere
Han arbeidet deretter i ledelsen for en rekke kobberselskaper. Blant annet var han administrerende direktør i Chile Copper Company, som på den tiden var markedsledende innen kobberhåndteringen.
Tørris
Produksjon av tørris
Tørris blir produsert ved å komprimere karbondioksid i gassform til en flytende form, fjerne overflødig varme, og så la den flytende karbondioksiden utvide seg hurtig. Denne utvidelsen forårsaker en senking av temperaturen slik at noe av karbondioksiden fryser til «snø», som senere blir komprimert.
Harry Guggenheim
Karriere
Han tok sivilt flysertifikat i 1917 i en Curtiss-flybåt. I mai samme år oppsatte han en sivil flystyrke i Manhasset på Long Island, som trente navigering, sjøredning og flysøk. I september ble til løytnant i US Navys reserve med ordre om plassering til Frankrike. Under første verdenskrig tjenestegjorde han også i England og Italia frem til fredslutningen i 1918. Under andre verdenskrig tjenestegjorde han i perioden 1942-1945 i flåtens flystyrker.
Da hans foreldre skapte Daniel and Florence Guggenheim Foundation i 1924 ble han styrmedlem og ordførende for stiftelsen. Under hans lederskap støttet den Robert Goddards rakettforskning. Som ordførende for stiftelsen stilte han i 1948 midler til disposisjon for forskning innen jetmotorer, til dannelsen av Daniel and Florence Guggenheim Jet Propulsion Center ved California Institute of Technology og Guggenheim Laboratories for Aerospace Propulsion Sciences ved Princeton University.
Guggenheims interesse for flyvning førte til at han overtalt sin far til i 1925 å stille med midler til dannelsen av Guggenheim School of Aeronautics ved New York University. I 1926 ble han ordførende i Daniel Guggenheim Fund for the Promotion of Aeronautics som arbeidet med dannelsen av de første meteorologiske rapportsystemer for trafikkfly, dessuten ble det gitt mulighet for flyselskapene å låne midler fra stiftelsen til nye regulære flyruter.
Da stiftelsens virksomhet opphørte i januar 1930 hadde den medvirket ved etableringen av flyingeniørsutdannelse ved Massachusetts Institute of Technology, Georgia School of Technology, California Institute of Technology, University of Washington, Stanford University og University of Michigan.
Han støttet også forskningen innen IMC-flyvingen ved å etablere flere konkurranser innen flysikkerhet. Med støtte fra Guggenheim klarte løytnant James Doolittle den 24. september 1929 å starte, sirkle rundt og lande et fly der sikten ut var totalt avskjermet; hele flyvingen ble gjennomført ved å avlese flyinstrumentene.
Sammen med sin tredje hustru Alicia Patterson startet han i 1940 avisen Newsday. Han var direktør for avisen, mens hustruen var ansvarlig utgiver frem til sin død i 1963. Da tok han også på seg den posten frem til 1967.
Utover flyvning var en av hans interesser hester. Han var med på opprettelsen av New York Racing Association. Dessuten var han eier an flere kappløpningshester, som ble brukt til konkurranser og til avl.
Tørris
Produksjon av tørris
På grunn av sine spesielle egenskaper, krever den spesielle forholdsregler under behandling. Den er ekstremt kald (−78,5 °C) og man bør ikke få tørris i direkte kontakt med huden. Tørris er under konstant overgang til gass, og bør derfor ikke oppbevares i en lukket beholder, ettersom trykket vil øke og tilslutt forårsake at beholderen eksploderer. Hvis man arbeider med karbondioksid bør man vite at gassen er tyngre enn luft og vil synke til bakken.
Peter Almqvist
Peter Almqvist (født 17. juli 1957 i Lund, død 6. april 2015) var en svensk gitarist og jazzmusiker. Han var blant annet kjent fra duoen Guitars Unlimited med Ulf Wakenius. Duoen ble dannet i 1980 og ble særlig kjent etter å ha vært pausenummeret i Eurovision Song Contest 1985.
Hans egen Peter Almqvist Trio, dannet i 1988, besto av Yasuhito Mori på bass og Raymond Karlsson på trommer. Gruppa turnerte blant annet med Art Farmer og ga ut albumene Dig, myself and I (Storyville, 1995) og Peter Almqvist Trio med Horace Parlan (Storyville, 1997).
Soloplaten My Sound, solos and duets utkom i 2000 (Storyville). Almqvist døde påsken 2015 etter lengre tids sykdom.
Charity Williams
Hun representerte Canada under Sommer-OL 2016 i Rio de Janeiro, der hun tok bronse i kvinnenes sjumannsrugbyturnering.
Kalyn Keller
Kalyn Keller (født 3. april 1985) er en amerikansk svømmer.
Hun representerte USA under Sommer-OL 2004 i Athen, der hun ble nummer 4 på 800 meter fri.
Johan Ihre
Johan Ihre (den eldre), (født 14. mars 1707 i Lund, død 1. desember 1780 i Uppsala), var en svensk språkforsker og professor skytteanus.
Biografi
Johan Ihre ble født i 1707 i Lund som sønn av teologen Thomas Ihre og dennes første hustru Brita Steuchia (død 1710); moren stammet fra den så kalte Bureätten. Slekten Ihre ble adlet med Johan Ihre i 1757. Han giftet seg første gangen med friherrinnen Sara Charlotta Brauner, datter til landshøvdingen friherre Johan Brauner og Margareta, født Törne, og andre gang med Charlotta Johanna Gerner datter til oberst Albrecht Gerner og grevinnen Anna, født Gyllenborg.
Når faren døde i 1720 ble Johan Ihre foreldreløs og måtte bo hos sin bestefar, erkebiskop Mattias Steuchius. Han ble filosofie magister ved Uppsala universitet i 1730, og studerte utenlands i 1730–1733, blant annet i Oxford, London og Paris. I 1734 ble han utnevnt til dosent i Uppsala, og i 1735 til vise bibliotekar ved universitetsbiblioteket der. I 1737 ble han professor i latinsk poesi, samt i 1738 og til sin død professor skytteanus. Den 24. juli 1755 ble han valgt inn i Kungliga Vitterhets Historie och Antikvitets Akademien, og var fra 1756 kanselliråd Ihre var også sekretær i Kongelige Vetenskapssocieteten.
Johan Ihre er mest kjent for å ha grunnlagt det moderne germanske språkhistoriske studiet samt den komparative språkforskningen i Sverige, noe som fikk betydning for Jacob Grimms oppdagelse av den germanske lydforskyvning samt dansken Rasmus Rasks forskning. I 1769 utkom hans Etymologiske ordbok for det svenske språket, hvor ordene utledes fra gammelsvenske former og sammenlignes med andre nordiske, germanske og Indoeuropeiske språk. Samtidens feilaktige historiesyn – delvis skapt av Heimskringla – fikk dog til konsekvens at mye arbeid var forgjeves. Johan Ihre trodde for eksempel at det nordiske språket hadde blitt ført hit av Odin, i Den eldre Edda beskrevet som kongenes forfedre.
Det var Johan Ihre som beviste at Codex argenteus i Sverige mer kjent som Silverbibeln er Wulfilas gotiske bibeloversettelse. I tillegg er det hans tolkning av den samme som er grunnlaget for den ennå vedtatte oversettelsen. Han behandlet Snorres den yngre Edda som poetikk i noen verker. Først og fremst hans forskning i det gotiske språket har blitt lagt merke til og han har for dette vunnet internasjonal anerkjennelse. Dette var dog kun en del av et bredere forskningsfelt.
I 1750 ble Johan Ihre dømt til en årslønn i bøter for oppvigling av bøndene i Dalarna. Han ble utsatt for kritikk fra prestestanden for manglende renlære, noe som gjorde at han i 1749 ble irettesatt gjennom et brev fra Kongen, men er til tross for alt dette minnet som en av de fremste svenske forskerne gjennom tidene.
Ihre ligger begravd i Sandbro gravkor i Björklinge kyrka. Hans sønn, major Johan Ihre, og dennes etterkommere ligger begravd i Närlinge gravkor i Björklinge kyrka.
Callenya
Callenya er en slekt av dagsommerfugler som tilhører undergrupper blåvinger i den store familie glansvinger (Lycaenidae).
Utseende
Små blåvinger (vingespenn ca. 20 millimeter) uten stjerter på bakvingene. Hannenes overside er mer eller mindre skinnende blå, hunnene brune, ofte med en hvit flekk. Undersiden er lysgrå med grå flekker og en rund, svart flekk ved bakvingens forhjørne.
Utbredelse
Artene er utbredt i Sørøst-Asia, fra Burma til Sumatra og Borneo.
Tilarán
Tilarán er en by og administrasjonssentrum i kantonen Tilarán i provinsen Guanacaste i Costa Rica. Distriktet Tilarán hadde 8 677 innbyggere i 2011.
Ardenner
Ardenneren er en massiv, tung trekkhest fra Ardennene (fjelldrag i Frankrike og Belgia), og er blant de eldste hesterasene i verden. De ble utviklet på 1800-tallet for å tilfredsstille forskjellige krav, og det ble utviklet to typer; En livlig, lett trekktype og en tyngre og langsommere trekkhest som ble brukt som arbeidshest i Nord-Frankrike.
Opprinnelse/avl
Utstrakt kryssavl utviklet forskjellige typer. Det ble brukt araberhest, engelsk fullblod, percheron og boulonnais for å få fram den nå sjeldne, lette postier-typen. De større ardennes du Nord, kom fra krysninger med brabant, og det samme gjorde auxois, den massive burgunder-hesten.
Rasebeskrivelse
Denne rolige og letthåndterlige rasen er hardfør på grunn av de karrige omgivelsene den kommer fra. Den brukes fremdeles i jordbruket, samt til kjøttproduksjon.
Innflytelse
Skogshest: Kilden til rasens størrelse, tyngde og rolige temperament.
Opprinnelse: Før Kristus.
Farge: Skimmel og brun.
Opprinnelsessted: Frankrike.
Bruk: Tungt trekkarbeid.
Islandslav
Islandslav (Cetraria islandica) er en lavart innen slekten kruslav (Cetraria). Den har en buskformet thallus som kan være opprettstående eller liggende på bakken. Den kan bli opp til 10 cm høy. Formen er innskåret og grenet. Fargen er grågrønn, gråbrun eller mørk brun, men som regel mer rød ved basis. Thallus er ganske løst festet til underlaget.
Historie
Arten har fått en rekke andre norske navn. Islandsmose, brødmose, brødlav, matmose, ælsnæver, brestemose, ørelav, dravlemose, fiskemose og grisemose er brukt blant folk flest. Navnene antyder i mange tilfeller bruken opp igjennom historien. I en islandsk lovbok fra 1200-tallet ble islandslav satt i klasse med bær og man fikk ikke samle den fra annen manns eiendom uten tillatelse. I år med misvekst har befolkningen på Island overlevd ved å spise store mengder islandslav. Enkelte steder kalles den «brødmose» og i Osen i Østerdalen kalles den «grisemose». Der ble den raket sammen og lagt i baller om høsten for å bli kjørt hjem når det var sledeføre på senvinteren.
Under den engelske handelsblokaden (1807–1814) arbeidet Regjeringskommisjonen for at islandslav skulle komme i alminnelig bruk som kornerstatning på de norske bygdene. Naturhistorikeren M. R. Flor og presten M. W. Münster ble i den anledning sendt ut på omfattende folkeopplysningsreiser (i 1808) for å overtale befolkningen om islandslavens fortreffelighet. De ble derfor kalt moseprester.
Bruk
Islandslav var høyt verdsatt både som næringsmiddel og medisin i eldre tider. Den ble kokt og brukt til grisemat. I uår har den vært et viktig tilskudd av stivelse i kosten hos mennesker. Den egner seg bedre som melsurrogat en mange andre alternativer som har vært brukt i framstillingen av barkebrød. Islandslav har vært brukt i folkemedisin mot en rekke plager og sykdommer. Blant annet fra norsk, samisk og tysk tradisjon har avkok av islandslav vært brukt mot hodepine, hoste, luftveisplager, mageproblemer.
Litteratur
Krog, Hildur/Østhagen, Haavard/Tønsberg, Tor: ''Lavflora. Norske busk- og bladlav'', Oslo 1994, ISBN 82-00-41445-0
Mirakelbær
Mirakelbær er en planteart i sapodillefamilien. Den er en busk med spiselige røde bær som får sur mat til å smake søtt. Hvis man først spiser noen mirakelbær, kan man spise en sitron og kjenne søtsmak istedenfor sursmak. Effekten skyldes et glykoprotein som bæret inneholder, mirakulin, som binder seg til smaksløkene på tunga. Virkningen holder seg i minst 30 minutter.
CDU/CSU
CDU/CSU alternativt «Unionspartiene» eller bare Die Union («Unionen»), er samarbeidet mellom de to tyske kristendemokratiske søsterpartiene Christlich Demokratische Union (CDU) og Christlich-Soziale Union (CSU).
CDU finnes som delstatsparti i 15 av Tysklands 16 delstater, mens CSUs virksomhet er begrenset til delstaten Bayern. Partiene stiller aldri til valg mot hverandre. Partiene har siden 1949 med unntak for noen få uker i 1976, hatt en avtale om fraksjonsfellesskap i Forbundsdagen. Ved valgene til Forbundsdagen stiller de en felles kandidat til embetet som forbundskansler.
Samarbeidsrådet CDU/CSU
Da det likevel ikke lyktes å bli enige om hverken sammenslåing, et felles program eller kandidater, ble det i steden etablert et samarbeidsråd (Arbeitsgemeinschaft) for CDU og CSU. I 1948 forlot Øst-CDU som arbeidet i den sovjetiske okkupasjonssonen samarbeidet. Styret i samarbeidsrådet som besto av Konrad Adenauer, Friedrich Holzapfel, Hugo Hickmann, Jakob Kaiser, Erich Köhler, Ernst Lemmer, Josef Müller, og senere Peter Altmeier var i virksomhet til 1950. På landsmøtet 20.–21. oktober 1950 ble et nasjonalt CDU endelig etablert, men da uten CSU.
Oppsigelse av fraksjonssamarbeidet i 1976
Slagordet Det fjerde partiet hadde helt fra fra 1960-årene vært yttrykk for ønsket om å etablere et landsdekkende borgerlig-konservativt parti til høyre for CDU/CSU. De to andre store partiene i Tyskland var da SPD og FDP. I et hemmelig møte i Kreuth i Bayern 19. november 1976, vedtok CSU med knapt flertall å oppheve samarbeidet med CSU i Forbundsdagen. Dermed kunne CSU bli landsdekkende, parallelt med CDU. Etter forhandlinger fant partiene den 12. desember 1976 likevel tilbake til samarbeidet.
Hadelandstrioen
Hadelandstrioen var betegnelsen på de tre skøyteløperne Ivar Ballangrud (1904–69; aktiv ca. 1920–48), Michael Staksrud (1908–40) og Hans Engnestangen (1908–2003; aktiv ca. 1925–44), som dominerte norsk og internasjonal skøytesport på 1930-tallet. Mellom 1929 og 1938 vant de tre til sammen sju NM-, seks EM- og sju VM-gull. Ballangrud vant i tillegg tre distanser under vinter-OL 1936.
Stryker Creek kraftverk
Stryker Creek gasskraftverk er et varmekraftverk i Cherokee County i Texas i det sørlige USA. Anlegget har en installert produksjonskapasitet på 704 MW, fordelt på 2 blokker. Operatør er energiselskapet Luminant. Utstyret er vesentlig levert av General Electric.
Kraftverket ble utbygd omkring årene 1956–1965. Brenselkilden er naturgass og fyringsolje.
Matthew Arnold
Matthew Arnold (født 24. desember 1822 i Laleham i Middlesex, død 15. april 1888 in Liverpool) var en britisk dikter og litteraturkritiker.
Mest kjente dikt er «The Scholar-Gipsy» (1853). Essays in Criticism (bind 1. 1865, bind 2. 1888) har betydd mye for vårt moderne litteratursyn. Culture and Anarchy (1869) kritiserer Victoria-tidens materialisme. En av grunnleggerne av den moderne humanisme. Opphavsmann til betegnelsen av Oxford som «City of Dreaming Spires» på grunn av universitetsbygningenes arkitektur.
Finn Graff
Finn Graff (født 25. desember 1938 på Wangerooge, en av de østfrisiske øyer, i Tyskland) er en norsk avistegner og illustratør. Han har bidratt med daglige karikaturer og satiriske kommentarer i Dagbladet siden 1988. Finn Graff har mottatt priser både i Norge og utlandet, og er en av Norges mest kjente avistegnere.
Bakgrunn
Graffs mor var norsk, mens hans tyske far var krigsflyger og omkom da flyet ble skutt ned. Moren flyttet med barna til Norge i 1946. Graff er utdannet ved Statens håndverks- og kunstindustriskole. Finn Graff bor i Oslo. Han er broren til illustratøren Rolf Graff og ballettdanseren Jens Graff.
Virke
Han har vært fast tegner for Morgenposten (1960–1963), Arbeiderbladet (1963–1988) og Dagbladet (fra 1988). Han har illustrert en stor mengde bøker, både for voksne og barn. Tegneteknikken er hovedsakelig penn eller blyant.
Den 19. juni 2005 trykket Dagbladet en Graff-karikatur som forestilte to parrende griser med ansiktene til politikerne Erna Solberg og Carl I. Hagen, mens Venstres Lars Sponheim bivånet griseriet. Tegningen ble meldt inn til Pressens Faglige Utvalg (PFU), men ble ikke behandlet ettersom ingen av partene hadde gitt samtykke til at det skulle kjøres klagesak.
Rebecca Cooke
Rebecca Cooke (født 24. juni 1983) er en britisk svømmer.
Finn Graff
Virke
Dagbladet fikk tidligere påtale av PFU for å ha gjengitt en karikaturtegning av Graff der han viste arbeiderparti-politikeren Rune Gerhardsen i samleie med en kopi av seg selv som en kommentar til interne forhold og tette familiebånd i partiet.
Rebecca Cooke
Hun representerte Storbritannia under Sommer-OL 2004 i Athen, der hun ble nummer 6 på 800 meter fri.
Crufts Dog Show
Crufts Dog Show, også kalt bare Crufts, er en stor internasjonal hundeutstilling som har fått navn etter sin grunnlegger, Charles Cruft. I 2005 var det påmeldt ca. 21 000 hunder og ca. 120 000 besøkende overvar den fire dager lange begivenheten. I tillegg hadde utstillingen mer enn 400 utstillere av utstyr og tilbehør til hunder.
Crufts, som trolig verdens mest prestisjefylte hundeshow, gikk av stablen for første gang, under Charles Crufts ledelse og eierskap, ved Royal Agricultural Hall i Islington, England, i 1891. Da Charles Cruft døde i 1938, tok enken over og ledet Crufts inntil hun solgte rettighetene til The Kennel Club noen år senere. I så måte var Crufts i 1948 det første under deres ledelse.
Den første Best in Show konkurransen fant sted i 1928 og ble vunnet av greyhounden Primley Sceptre. I årene 1940–1947 ble det ikke avhold noen konkurranser, på grunn av andre verdenskrig. I 2002 vant den norske storpuddelen ''Nord. Ch. Topscore Contradiction'', eid av familien Glenna, den prestisjefylte konkurransen.
På kanten (album)
På kanten er et musikkalbum med Svein Tang Wa, utgitt i 2005.
Li Yuehong
Han representerte Kina under Sommer-OL 2016 i Rio de Janeiro, der han tok bronse i 25 meter silhuettpistol.
Runde
Runde er ei øy i øygruppa Sørøyene i Herøy kommune på Sunnmøre. Runde er internasjonalt kjent for fuglefjellet, men har også mye besøk fra skattejegere som ønsker å finne gull- og sølv-mynter etter «Akerendam»-forliset ved øya på 1700-tallet. I 2009 ble det internasjonale forsknings- og besøkssenteret Runde Miljøsenter etablert på Runde. Ramsarområdet Runde ble etablert i 2013.