cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Carl I. Hagen
Bondevik-regjeringene
Etter et nytt statsbudsjett vedtatt med FrPs støtte i 2002 skapte Irak-krigen i 2003 nye problemer i forholdet mellom Hagen og regjeringen. I forbindelse med den amerikanskledede invasjonen var regjeringen splittet i synet på militæroperasjonen, og der den USA-vennlige Petersen lojalt måtte følge regjeringens linje kunne Hagen offentlig støtte amerikanerne. Hagen erklærte at FrP nå hadde overtatt Høyres rolle i utenrikspolitikken, og da ambassadør John Doyle Ong kritiserte regjeringens krigsmotstand kunne Hagen kalle det en «betimelig påminnelse», til Petersens store irritasjon. Året etter gikk regjeringen til Arbeiderpartiet med statsbudsjettet, noe som ble historisk da de tradisjonelle hovedmotstanderne Høyre og Ap nå var blitt budsjettpartnere.
Vinteren 2005 var forholdet mellom Fremskrittspartiet og regjeringspartiene blitt enda dårligere. I februar kom et utvalg i Fremskrittspartiet frem til at partiet ikke kunne akseptere en Bondevik-regjering etter valget med mindre Bondevik endret kurs. Hagen mente han gang på gang hadde gjort det klart at han og FrP fortjente å bli tatt mer på alvor, uten at budskapet nådde frem i regjeringen. På en pressekonferanse i Folketeaterbygningen den 20. juni la Hagen frem vedtaket for et fulltallig pressekorps:
På denne bakgrunn vil jeg opplyse om at Fremskrittspartiets stortingsgruppe etter valget 2005 ikke under noen omstendighet vil støtte, forhandle med eller akseptere en regjering ledet av Kjell Magne Bondevik. Det betyr at uansett valgresultat vil det bli regjeringsskifte med mindre Jens Stoltenberg vil redde den sittende regjeringen. […]
Reaksjonene i det politiske Norge lot ikke vente på seg. Ved statsministerens kontor ble ikke utspillet tatt helt alvorlig, mens Høyre-leder Erna Solberg var redd Hagen dyttet KrF over til Arbeiderpartiet. Arne Strand i Dagsavisen omtalte Hagens utspill som «et politisk drap» og mente at «regjeringen er ferdig uansett valgresultat», mens politisk redaktør i Aftenposten, Harald Stanghelle, skrev at
[Hagens] langsiktige mål er å tegne et nytt politisk norgeskart der Fremskrittspartiet er en del av regjeringsmakten. Strategen Hagen ser at det sannsynligvis ikke vil være situasjonen dersom Bondevik-regjeringen fortsetter. Da er det fristende å ta et stort og dristig grep, og håpe at noe grunnleggende nytt vil utvikle seg i norsk politikk.
Det grepet tok Carl I. Hagen i går. Men for å få det til, måtte han begå noe som nærmet seg et slags karakterdrap på statsministeren.
Hagen har også tidligere vist seg frem som en langsiktig strateg. Hvis han nå lykkes med å fjerne Kjell Magne Bondevik fra norsk politikk, kan det i løpet av kommende periode åpne for en helt annen type samarbeid mellom Fr.p. og resten av de såkalte borgerlige partiene enn det vi i dag ser. Det vil ikke skje med Carl I Hagen som leder, men så har da også Hagen i lang tid vært meget opptatt av hva som vil skje etter at hans egen politiske tid er over.
Stortingsvalget 2005 gav flertall for Ap, SV og Sp, og Bondevik-regjeringen ble erstattet av Jens Stoltenbergs rød-grønne regjering. Fremskrittspartiet ble Stortingets nest største med 38 mandater og 22,1 prosent av stemmene.
Avgang som partiformann og senere karriere (2005–)
Hagen hadde etter valget i 2003 begynte å vurdere sin politiske fremtid. Han bestemte seg snart for å gå av som parlamentarisk leder og partiformann i to omganger og offentliggjorde beslutningen i Tønsbergs Blad den 4. oktober 2003.
Etter Hagens 24 år som parlamentarisk leder for Fremskrittspartiet overtok nestformann Siv Jensen høsten 2005. Året etter gikk Hagen også av som formann ved Fremskrittspartiets landsmøte ved Gardermoen helgen 5.–7. mai. En enstemmig valgkomité hadde innstilt Jensen som ny formann, og med unntak av et fåtall blanke stemmer stilte landsmøtet seg helhjertet bak Jensen. «Du får nå gleden, æren og belastningen ved å være formann», sa Hagen da han overrakte Jensen formannsklubben han selv hadde fått av Arve Lønnum 28 år tidligere.
Hagen tok ikke gjenvalg til Stortinget etter perioden 2005–2009 da han hadde han vervet som Stortingets visepresident. Han begynte deretter som kommunikasjonsrådgiver i Burson-Marsteller.
Hagen var i liten grad politisk aktiv etter at han sluttet på Stortinget i 2009, med unntak av et oppdrag som «eldre-general» for FrP og et ønske om å få vikariere som byråd for Sylvi Listhaug i Oslo. Den 6. september 2010 takket han ja til å bli Fremskrittspartiets ordførerkandidat i Oslo til valget i 2011. Den 9. september 2011 avblåste han ordførerduellen med Oslos ordfører Fabian Stang, fordi han fryktet dette kunne få FrP-velgere til å stemme Høyre. Ved valget i 2011 ble han innvalgt i Oslo bystyre. Den 18. oktober 2013 ble det klart at Hagen ble nestleder i samferdsels- og miljøkomiteen i Oslo bystyre, etter Mazyar Keshvari. . Fra 2011 til 2019 var Hagen gruppeleder i bystyret for Fremskrittspartiet i Oslo og valgresultatene i 2015 var på seks prosent og i 2019 på 5.3 prosent. Flere i partiet pekte på at Hagen sin dominerende rolle hadde gitt for liten fornyelse i partiet og var en av hovedgrunnene til de dårlige valgresultatene.
I 2017 var Hagen kandidat til en av de faste plassene i Den Norske Nobelkomite, et verv han offentlig ga uttrykk for at han ønsket seg. Ved avstemning i Stortinget 8. desember 2017 fikk Hagen 16 stemmer, mens Berit Reiss-Andersen fikk 86 stemmer og ble gjenvalgt.
I 2018 mente Hagen i et intervju på den russiske TV-kanalen RT at NATO burde godta at Russland hadde okkupert og annektert den ukrainske Krym-halvøya siden dette var «Russlands bakgård» og siden en folkeavstemning arrangert av okkupantene viste at flertallet av innbyggerne på Krym ønsket å bli en del av Russland (selv om denne folkeavstemningen ikke var akseptert av hverken Norge, NATO eller G7-landene som fri og rettferdig).
Hagen har de seneste årene markert seg som klimaskeptiker og har flere ganger advart mot dem som snakker om at det er en klimakrise. I 2019 sendte han en e-post til samtlige stortingsrepresentanter og advarte mot at Greta Thunberg kunne få Nobels fredspris. Hagen advarte blant annet for at standpunktene til Thunberg kunne gi borgerkrig.
I 2020 nominerte Oppland FrP Hagen som listetopp ved Stortingsvalget 2021. Nominasjonen var kontroversiell innad i partiet, og flere lokalpolitikere for partiet mente at topplasseringen burde ha vært gitt til noen med sterkere tilhørighet til fylket. Hagen ble valgt som stortingsrepresentant da han ble tildelt utjevningsmandatet fra Oppland valgdistrikt, og er i perioden medlem av Kontroll- og konstitusjonskomiteen.
Den 21. februar 2022, rett før Russlands invasjon av Ukraina, uttalte Hagen at «Norge bør foreslå og kreve en folkeavstemning i Donetsk og Luhansk om de vil tilhøre og være en del av Russland eller Ukraina!». I en pressemelding den 21. februar understreket FrP at de ikke deler Hagens syn og at de støtter regjeringens linje.
Raúl Albiol
Raúl Albiol Tortajada (født 4. september 1985) er en spansk fotballspiller som spiller for Villarreal CF.
I løpet av 2004/2005-sesongen av La Liga (Primera División) spilte han på lån fra Getafe CF, hvor han fikk nok erfaring i ligaen til å spille permanent for Valencia.
Albiol spilte i åpningskampen i La Liga-sesongen 2006/2007 mot Real Betis og sørget for seier da han scoret til sluttresultatet 2-1. Albiols far var en kjent fotballspiller som spilte for den spanske klubben Benidorm CD.Han har nå blitt solgt til Real Madrid sesong 09/10.
Plavac mali
Plavac mali (kroatisk: plav «blå», mali «liten») er en rødvinsdrue som dyrkes lans Dalmatiakysten av Kroatia. Druen er en krysning av de gamle druene Zinfandel og Dobričić. Zinfandel-druen stammer fra disse områdene, og ble innført til Amerika av kroatiske immigranter. Plavac mali er kjent for å produsere viner som er rike på smak, mørke og sterke på både alkohol og garvesyre. Kroatiske viner av denne druen er blant annet den røde Dingac og Postup (begge fra Pelješac-halvøya), Ivan Dolac og Sveta Nedilja (Hvar-øya), Bolski plavac (Brač-øya) og rosen Opolo.
I områdene nord for Split kalles denne druen også for Kastelanski Seljenak.
Områdekontroll
Områdekontroll (eng.: Area Control Center) er en del av flygekontrolltjenesten.
En områdekontroll er bemannet med flygeledere som kontrollerer og overvåker underveis-flygninger i de øvre luftrom, såkalt CTA (eng.: Control Area).
Områdekontrollen overfører fly til innflygningskontrollen før luftfartøy starter sin nedstigning og innflygning til en flyplass, samt at de overtar kontrollen av luftfartøy som klatrer ut fra en flyplass og opp til cruising-høyde fra innflygningskontrollen.
I Norge drifter lufttrafikktjenesten 3 områdekontrollsentraler: Bodø Kontrollsentral i Bodø, Stavanger Kontrollsentral på Sola og Oslo Kontrollsentral i Røyken.
Gauldalen
Gauldalen i Trøndelag er et av de lengste dalførene i Norge.
Dalen følger elva Gaula som kommer fra vannet Gaulhåen i fjellet mellom Ålen og Tydal, ikke langt fra Kjøli gruve og Stugudalen. Elva renner forbi Reitan stasjon på Rørosbanen og videre gjennom Holtålen, Midtre Gauldal og Melhus kommuner. Elva renner ut i Trondheimsfjorden ved Gaulosen. Gaula er kjent som en god lakseelv.
I middelalderen gikk et ras ved Kvasshyllan, like nord for Støren, som demmet opp elva og skapte en flodbølge nedover dalen da rasdemningen brast.
Distrikt
Gauldalen distrikt omfatter de fire kommunene Melhus, Midtre Gauldal, Holtålen og Røros, med et samlet areal på 5 721 km² og 28 327 innbyggere (1. juli 2009). De største tettstedene er Melhus, Støren og bergstaden Røros.
Under den gamle Frostatingsloven utgjorde området det uttrønderske fylket Gauldølafylke.
Trieste (andre betydninger)
Trieste kan referere til:
Jamaica
Jamaica er en øystat i Det karibiske hav like sør for Cuba. Staten er et konstitusjonelt monarki. Øya var britisk koloni fra 1665 til 1962.
Øya tilhører øygruppen De store Antiller, og er den tredje største øya i Det karibiske hav etter Cuba og Hispaniola. Landet omfatter også noen små, ubebodde øyer i sør. De første innbyggerne på Jamaica var tainofolk, indianerfolk i slekt med arawakene. Deres navn på øya var Xaymayca.
Naturgeografi
Jamaica er en del av ryggen av en undersjøisk fjellkjede. Halve arealet er dekket av tykke kalksteinslag. Det finnes flere parallelle fjellkjeder i retning vest-øst. Den høyeste fjelltoppen er Blue Mountain Peak, som ligger 2256 meter over havet. Fjellene ligger midt i landet og er innrammet av en smal kyststripe. De fleste strendene, som er hvite og pene, ligger på nord- og vestkysten.
Klima
I lavlandet og på kysten er det tropisk klima, i høyden er det mer temperert. Østlige og sørøstlige vinder kan fra august forårsake tropiske stormer, som kan gjøre store ødeleggelser.
Vegetasjon
Mye av den opprinnelige vegetasjonen har blitt utslettet i lavlandet, og tidligere vokste det mye skog her. På den nordlige delen av øya er det regnskog, men lenger ned er mye av regnskogen erstattet av bananplantasjer. Det finnes over 3000 blomsterarter på Jamaica.
Dyreliv
De eneste opprinnelige landpattedyrene som fortsatt finnes på øya, er 24 arter av flaggermus og hutiaen Geocapromys brownii. Hutiaen er en stor gnager i beverrottefamilien, og var tidligere ettertraktet på grunn av kjøttet. Fem pattedyrarter er nylig utdødd, apen Xenothrix mcgregori og gnagerne Oryzomys antillarum, Clidomys osborni, Xaymaca fulvopulvis og en gnager som ikke er vitenskapelig beskrevet. I 1872 ble indisk mungo innført, som et ledd i kampen mot slanger og mot rottene som tidligere hadde fulgt med menneskene hit.
Yvonne van Gennip
Yvonne Maria Therèse van Gennip (født 1. mai 1964 i Haarlem) er en nederlandsk tidligere skøyteløper. Hun vant tre OL-gull i Calgary i 1988.
Jamaica
Etniske grupper
90,9 % av Jamaicas befolkning har afrikansk bakgrunn. Andre befolkningsgrupper på øya er øst-indere (1,3 %), kaukasiere (0,2 %), kinesere (0,2 %) og libanesere (0,1 %). Øvrige folkeslag utgjør til sammen 7,3 %.
Yvonne van Gennip
Karriere
Van Gennip deltok for første gang i OL i 1984 i Sarajevo, der hennes beste resultat ble femteplass på 3,000 meter.
Derrick Atkins
Derrick Atkins (født 5. januar 1984) er en sprinter fra Bahamas.
Yvonne van Gennip
Karriere
Vinterlekene i 1988 i Calgary skulle bli hennes absolutte høydepunkt. Hun beseiret de sterke tyske konkurrentene på de tre lengste distansene. Hun forbedret verdensrekorden på 3,000 meter med nesten 5 sekunder, og gikk 5,000-meterløpet 7 sekunder raskere enn sin egen verdensrekord. Med sine tre gullmedaljer ble Van Gennip, sammen med den finske skihopperen Matti Nykänen, vinterlekenes mestvinnende deltaker.
Jamaica
Språk
Det offisielle språket på Jamaica er engelsk. Uformelt blir jamaicansk patois (uttales patwa) brukt av en majoritet av befolkningen. Jamaicansk patois bygger hovedsakelig på britisk engelsk (eller «Dronningens engelsk/The Queen's English»), men man finner også ord fra flere afrikanske språk (blant annet fra akan, ewe og joruba), fra andre europeiske språk (spansk, portugisisk og fransk), fra prekolumbiske språk (arawak) og fra asiatiske språk (hindi og hakka). Dette språklige mangfoldet er representativt for mangfoldet i Jamaicas befolkning. Generelt skiller patois seg fra engelsk ved uttale, grammatikk, ortografi og syntaks, med mange ulike intoneringer som indikerer ulike betydninger og stemningsleier. Språket kjennetegnes ved spesiell uttale ( som og  som ), og har noen spesielle konsonantlyder, mest merkbart ved. For eksempel blir ordet «there» uttalt [ˈdɪeɹ]. Flere lingvister klassifiserer jamaicansk patois som et eget språk, mens andre ser på det som en engelsk dialekt.
Emigrasjon
Jamaicanere har utvandret, spesielt til USA, Storbritannia og Canada. Emigrasjonsraten har flatet seg mer ut de siste årene. Imidlertid bor mange jamaicanere utenlands, og har blitt kjent som «den jamaicanske diaspora». Det har også emigrert noen jamaicanere til Cuba.
Derrick Atkins
Atkins tok sølv på 100 meter under VM 2007 i Osaka med tiden 9,91 (ny nasjonsrekord). Han kom foran verdensrekordsinnehaveren Asafa Powell, som tok bronse. VM-gullet på distansen ble vunnet av amerikaneren Tyson Gay med tiden 9,85.
Atkins representerte Bahamas under Sommer-OL 2008 i Beijing, der han deltok på 100 meter. Han vant sitt heat i første kvalifiseringsrunde med tiden 10,28, foran Andrej Jepisjin og Jaysuma Saidy Ndure. I andre runde ble han nummer tre etter Asafa Powell og Walter Dix, og forbedret tiden til 10,14. Dermed var han kvalifisert for semifinalen, der han ble utslått med tiden 10,13, som holdt til en sjetteplass.
Jamaica
Emigrasjon
Utenlandsjamaikanere bor i ghettoer i flere større byer i USA, inkludert i New York, Buffalo, Miamis storbyområde, Atlanta, Orlando, Tampa, Washington D.C., Philadelphia, Hartford og Los Angeles. I Canada er den jamaicanske befolkningen sentrert i Toronto, og det er mindre grupper i byer som Montréal og Ottawa. I Storbritannia er det jamaicanske samfunn i de fleste større byer, hvor de utgjør en stor andel av den britisk-karibiske befolkningen.
Religion
Kristendommen er den dominerende religionen, og ca. 80 % av befolkningen regnes som kristne. 70 % av disse er protestanter, og 11 % katolikker. Vestafrikanske religioner har virket sterkt inn på kristendommen, blant annet gjennom kumina, en folkereligion som ble utviklet i slavetiden. Rastafaribevegelsen oppsto på Jamaica, blant annet som en mobiliserende reaksjon mot undertrykkelsen av den svarte befolkningen. Den jamaicanske politiske lederen og panafrikanisten Marcus Garvey var en viktig inspirasjon for rastafariene, og regnes av mange som en profet.
1400-tallet og 1500-tallet
I 1494 kom Christofer Columbus til øyene for første gang. Det var begynnelsen på slutten for tainofolket på Jamaica, delvis som følge av kopperviruset som spanjolene brakte med seg, og delvis på grunn av kolonistenes dårlige behandling av de tainoanske innbyggerne. Tainobefolkningen var halvert allerede i 1598.
Spanjolene slo seg etter hvert ned på øya og begynte med gårdsbruk, hovedsakelig med storfe og griser. Fra 1520-årene ble det opprettet sukkerrørsplantasjer, noe som deretter dominerte øyas økonomi i flere hundre år. Store mengder slaver ble importert fra Afrika, og har preget øyas befolkning siden.
1600-tallet
I 1654 erobret britiske styrker øya etter en hard, men nytteløs væpnet motstand fra spanjolene som bodde på øya. En stor gruppe rømte slaver (marooner) fortsatte sitt frie liv i fjellene, og lot seg like lite kue av britene som de hadde blitt det av spanjolene.
Britene investerte i produksjon av kakao, kaffe og enda mer sukkerrør, og dette ga dem rike inntekter. Men på grunn av stadige kriger med skiftesvis Frankrike og Spania fikk sjørøvere kontrollen over øya. Sjørøverne var en gruppe som bestod av politiske flyktninger og rømte kriminelle. Jamaica ble et utmerket utgangspunkt for plyndringstokt mot spanjolenes gallioner, som fraktet sølv og gull fra Mexico og Peru (via Panama). Britene skiftet på å støtte sjørøverne og å hjelpe spanjolene med å drive dem tilbake, alt ettersom Storbritannia og Spania var i krig eller hadde inngått fredsavtale. Sjørøverstaten fikk imidlertid en alvorlig knekk etter et jordskjelv i 1692 som førte til at hovedstaden Port Royal forsvant i havet. Deretter gjenerobret britene kontrollen over øya og gjorde slutt på sjørøvervirksomheten. Britene gjenopprettet øyas slaveøkonomi, med store sukkerrørsplantasjer som fundament.
1700-tallet
Slavene gjorde imidlertid hyppig opprør mot britene. Rømte slaver slo seg sammen med etterkommerne av maroonene, og tvang britene til å gi dem selvstyre i 1739.
Britene fortsatte å hente nye slaver til øyene, og de nye slavene ble satt til å arbeide på sukkerplantasjer under skrekkelige forhold og med harde straffer mot ulydighet. Slaveopprørene fortsatte, særlig etter at den amerikanske frigjøringskrigen (1775–81) og den franske revolusjon (1789) forsterket slavenes frihetstrang.
1800-tallet
Det siste og største av slaveopprørene på Jamaica var «the Christmas Rebellion» i 1831. Det var inspirert av «Daddy» Sam Sharpe, en utdannet slave og predikant som gjorde passiv motstand. Opprøret utviklet seg til å bli svært voldsomt, og hele 20 000 slaver raserte plantasjer og drepte plantasjeeierne. 400 slaver ble hengt, og mange flere pisket, før britiske myndigheter valgte å stanse opprøret ved å gi slavene frihet 1. august 1834. Overgangen fra slaveøkonomi til en økonomi basert på betalt arbeid forårsaket økonomisk kaos. De fleste frigitte slavene skydde plantasjearbeid og valgte å leve av selvbergingsjordbruk.
Selv om slaveriet var opphevet og de tidligere slavene var blitt frie, var det fortsatt hvite plantasjeeierne som dominerte samfunnet, og bare godseiere som hadde stemmerett. Mulattene fikk stemmerett i 1830, og liberale mulatter tok opp kampen for de undertrykte på 1860-tallet.
Da en marine-blokade kuttet livsviktige forsyninger under den amerikanske borgerkrigen (1861–65), tippet det over for den svarte befolkningen. I desperasjon over forholdene og urettferdigheten ble det et nytt opprør, ledet av baptist-diakonen Paul Bogle. Guvernør Edward Eyre og hans tilhengere fikk slutt på opprøret, og Bogle ble hengt. Flere hundre andre ble henrettet og pisket, og flere tusen hjem ble rasert som hevn. Den brutale undertrykkelsen førte til anskrik i England, der opinionen krevde anstendig styre av Jamaica. Dette ble begynnelsen på en epoke med en serie av liberale guvernører.
I 1872 ble Kingston hovedstaden i Jamaica.
1900-tallet
I 1944 rammet en sultkatastrofe Jamaica. Øya ble innvilget fullt selvstyre av Storbritannia i 1947, og Jamaica trakk seg ut fra Vestindiaføderasjonen i 1962 etter en folkeavstemning.
Uavhengighetspolitikken har hovedsakelig gått i arv fra Alexander Bustamante og Norman Manley. Bustamante dannet den første handelsunionen i Karibia rett før andre verdenskrig; senere dannet han Jamaican Labour Party (JLP). Manley dannet det første jamaicanske politiske partiet, People's National Party (PNP).
Michael Manley (Normans sønn) ledet PNP gjennom demokratisk sosialisme på midten av 1970-tallet, og dette forårsaket en massiv utvandring på et tidspunkt Jamaica ikke hadde råd til det. Inflasjonen steg med omtrent 50 %, og arbeidsløsheten ble skyhøy. Samfunnet ble alvorlig polarisert politisk, og under valgkampanjene før valget i 1976 hersket borgerkrigslignende tilstander. Tungt bevæpnede gjenger av JLP- og PNP-tilhengere begynte å drepe hverandre, og det ble erklært en unntakstilstand. PNP vant til slutt valget, og Manley ble statsminister.
Den amerikanske regjeringen var fiendtlig innstilt til den sosialistiske retningen Jamaica tok, og da Manley begynte å knytte sterke bånd med Cuba, planla CIA å styrte den jamaicanske regjeringen. Økonomien (særlig turismen) fikk en alvorlig knekk, og landet var under beleiring. Omkring 700 mennesker ble drept under forberedelsene til valget i 1980. Dette valget ble vunnet av JLP under ledelse av Edward Seaga.
Seaga gjenopprettet Jamaicas økonomi, brøt båndene med Cuba og vendte seg mot Ronald Reagan og USA. I et ganske fredelig valg i 1989 ble Manley gjenvalgt, men han trakk seg tilbake i 1992. Han gav makten videre til sin visestatsminister Percival James Patterson, som ble Jamaicas første svarte statsminister. Under ledelse av Patterson vant PNP begge vlalgene i 1993 valget i og 1997. Våren 1999 brøt det ut et allment opprør etter at regjeringen kunngjorde en avgifts-økning på bensin på hele 30 %. Spesielt Kingston og Montego Bay, hvor sukkerrørplantasjene ble satt i brann, ble hardt rammet. Etter tre dager med brannstiftelser og plyndring, satte regjeringen ned avgiftene.
2000-tallet
Fornyet gjengkriminalitet i Kingston juli 2001 og januar 2002 krevde til sammen 34 menneskeliv. Statistikker viste at drapstallene var høyere enn noensinne. I februar samme året ble fem politimenn drept, noe som skapte oppmerksomhet rundt politivold. Dette hindret ikke Patterson i å vinne det fjerde valget på rad. Statsministeren meddelte at han håpet at landet kunne bli en republikk innen han gikk av i 2007, noe som ville bekrefte øyas vei ut av skyggen til sin tidligere kolonimakt.
Parlament, statsoverhode og regjering
Jamaicas parlament består av et tokammersystem, hvor de 63 medlemmene av Representantens hus blir valgt ved alminnelige valg hvert femte år, sist 25. februar 2016, mens de 21 medlemmene i overhuset, det såkalte Senatet, blir utpekt av regjeringspartiet og opposisjonen med henholdsvis tretten og åtte seter.
Landet er i praksis underlagt et to-partisystem som er dominert av det sosialdemokratiske People's National Party og Jamaica Labour Party, som til tross for navnet er konservativt.
Portia Lucretia Simpson-Miller fra People's National Party var statsminister fra 5. januar 2012 til 2016. Siden 3. mars 2016 er det Andrew Holness som er statsminister på Jamaica.
Menneskerettigheter
Jamaica har fengselsstraff inntil 10 år for homofili.
Forsvars- og utenrikspolitikk
Landets forsvarsstyrke, Jamaica Defence Force, ble etablert i 1962. I tillegg til oppgaven med å ivareta landets forsvar, skal forsvarsstyrken også bidra til indre sikkerhet og orden og bistå ved naturkatastrofer og krisesituasjoner.
Jamaica Defence Force har hærstyrker, kystvakt og en luftving. Hærstyrkene består av to ordinære infanteribataljoner og en reservebataljon, en støttebataljon, et ingeniørregiment og en kampstøttebataljon. Til sammen disponerer forsvaret en styrke på 4,125 mann (2010).
Primærnæringer
20 % av Jamaicas yrkesaktive innbyggere arbeider i landbruket, som fortsatt spiller en viktig rolle i landets økonomi. Flere ganger har næringen blitt rammet av store ødeleggelser av orkaner. Ca. 44 % av landets areal er dyrket jord, hvor mesteparten tilhører plantasjer. Sukkerrør er den viktigste eksportveksten, og blir vanligvis dyrket på kystslettene. Andre ting som dyrkes for eksport er bananer, sitrusfrukter, kaffe og kakao – Jamaica er dessuten verdens største produsent av allehånde. Til eget bruk dyrker de blant annet mais, diverse rotfrukter, tobakk og kokosnøtter.
De viktigste husdyrene i Jamaica er geiter, kveg og svin. Skogbruk og fiske har liten betydning for økonomien.
Råvareindustri
Jamaica er verdens tredje største produsent av bauxitt. Produksjonen har økt svært fra begynnelsen av 1990-årene, og bare i 1994 ble det produsert 11,7 millioner tonn. Bauxitt er et viktig råstoff i aluminiumsproduksjon, og sørger for ca. 75 % av Jamaicas eksportinntekter.
Turisme
Turismen er et viktig biddrag til Jamaicas økonomi. På slutten av 1970-årene har denne næringen vært rammet av virkningene av politisk og sosial uro i landet. Turismen tok seg opp igjen utover 1980-tallet, og på under 10 år økte antall turister fra 833 000 til 1,6 millioner besøkende per år.
Handel med utlandet
Jamaica har hatt et økende underskudd i handelsbalansen med utlandet siden midten av 1970-årene. Dette skyldes både reduserte priser på blant annet bauxitt og sukker, og økende import. Den dramatiske nedgangen av landets valuta i begynnelsen av 1980-årene økte også importkostnadene.
Jamaicas viktigste eksportvarer var tidligere sukker og bananer, men i dag består den hovedsakelig av aluminiumoksid, bauxitt og sukker. Mesteparten av eksporten går til USA, Storbritannia, Canada og Norge.
Landets viktigste importvarer er maskiner, brensel, kjemikalier, matvarer og forskjellige forbruksvarer. Mesteparten importeres fra USA, men også fra blant annet Mexico og Storbritannia.
Bruttonasjonalprodukt
Bruttonasjonalproduktet er i dag på 8,8 milliarder dollar, 3 300 per innbygger.
Oppføring på UNESCOs lister
Verdensarvsteder
Oppføringer på UNESCOs verdensarvliste (World Heritage List), verdens kultur- og naturarvsteder.
Mesterverker i muntlig og immateriell kulturarv
Oppføringer på UNESCOs liste knyttet til aktivt vern av immateriell kultur (Intangible Cultural Heritage). Årstallet angir når det ble listeført hos UNESCO.
PID-regulator
PID-regulator (proporsjonal, integrasjon, derivasjon) er en algoritme som brukes i reguleringsteknikken for å regulere elektrisk og mekaniske apparater som motorer, pumper, varmeelement, vifter, ventiler og andre pådragsorganer for å få stabile nivåer, temperaturer, tykkelser, vekter, volumer, eller mengder av andre slag. PID-regulatorer er mye brukt i prosessindustrien og robotikk.
I et dynamisk system har man en målt verdi, også kalt er-verdi. Det kan for eksempel være temperaturen i en kjele. Den ønskede verdien kaller man setpunkt eller skal-verdi. Dersom er-verdi, verdien som vises i dette tidspunkt, ikke er den samme verdien som skal-verdi, den ønskede verdien, er dette et avvik. Avvik er det man ønsker å fjerne og av denne grunn har man PID-systemet.
Styreenheten er en regulator med tre ledd som bestemmer pådraget – altså hvor mye effekt som skal brukes. De tre leddene er P – proporsjonalitet, I – integrasjon og D – derivasjon og relaterer til avviket mellom målt verdi (er-verdi) og ønsket verdi (skal-verdi).
Hvis man bruker en vanntank som eksempel:
Bidraget fra P-, I- og D-leddet blir summert i formelen:
PID-regulatoren har tre justeringsfaktor, ett for hvert ledd. Ledda angir om regulatoren skal være rask, treg, nøyaktig osv.
P - proporsjonalitet
P leddet gir et pådrag som er proporsjonalt med reguleringsavviket, med en gitt faktor. Denne faktoren kan f.eks. være 10 Watt per grad. Dette kalles proporsjonalforsterkning eller bare forsterkning.
Ligningen for P-leddet er:
K_p\cdot e
hvor K_p er den justerbare forsterkningsgraden, og e er avviket mellom skal-verdi og er-verdi.
Dersom avviket bare er 5 grader vil pådraget være 50 W.
Med kun P-ledd vil pådraget minke jo nærmere man kommer skal-verdien. I eksempelet med kjelen vil tilført effekt minke etterhvert som temperaturen nærmer seg setpunktet. Temperaturen stabilisere seg med et konstant avvik avhengig av balansen mellom tilført energi og tapt energi (varmetap). Dette avviket kaller man proporsjonalavvik.
I - integrasjon
Man kan tenke seg at man øker proporsjonalforsterkningen for å minke proporsjonalavviket. Men da vil systemet ved en gitt forsterkning bli ustabilt og begynne å svinge. Dette er i mange tilfeller ikke ønskelig.
I-leddet samler opp (integrerer) avviket over tid, med en gitt faktor. Med kjele-eksempelet kan denne faktoren f.eks være 3 W per minutt per grad avvik.
Ligningen for I-leddet er:
T_i er en justeringsfaktor som definerer integraltiden for I-leddet. For å kjøre regulatoren uten I-leddet må.
Etter 2 minutter vil pådraget ha økt til, dersom vi forutsetter at avviket holder seg konstant. I praksis vil avviket avta ettersom tilført effekt økes.
Med P- og I-ledd får man regulering uten proporsjonalavvik.
D - derivasjon
Målet med D-virkning er å dempe hurtige endringer i avviket. På et vis kan det sammenlignes med støtdemperne på en bil.
D-leddet ser på hvor hurtig avviket endrer seg. Dette benyttes gjerne dersom prosessbetingelsene endrer seg. Man kan for eksempel tenke seg at man endrer mengden vann i en kjele.
Ligningen for D-leddet er:
hvor T_d er den justerbare derivattiden. Derivattiden er den tiden P-leddet bruker for å gi et like stort bidrag til utsignalet som det bidraget D-leddet gir straks innsignalet begynner å endre seg.
Kjelen tømmes og fylles bare litt opp med kaldt vann.
Med dette pådraget vil denne kjelen normalt koke over etter kort tid med så lite vann. D-leddet registrerer at temperaturen øker (avviket minker) raskt, og demper pådraget i forhold til hvor raskt den endrer seg.
Aequatoria
Aequatoria er en slekt av biller som hører til undergruppen praktskarabider (Rutelinae) i den store familien skarabider (Scarabaeidae).
Utseende
Middelsstore, ovale, mer eller mindre blanke, svarte skarabider. Scutellum er ganske stort og trekantet. Dekkvingene har punktstriper.
Levevis
Larvene lever i råtten ved.
Utbredelse
Slekten er utbredt i det nordlige Sør-Amerika (rundt Ekvator, som navnet henspiller på). Den er funnet i Colombia, Venezuela, Ecuador og Peru.
Cantino-planisfæren
Cantinoplanisfæren (eller Cantino-verdenskartet) er det eldste overlevende kart som viser de portugisiske oppdagelser i øst og i vest. Det er oppkalt etter Alberto Cantino, en agent for hertugen av Ferrara. Han fikk smuglet kartet fra Portugal til Italia i slutten av 1502. Det er etter alt å dømme det eldste sikkert daterte kart av Amerika og det viser De karibiske øyer og Floridahalvøya, så vel som Afrika, Europa og Asia, med betydelig presisjon. Kartet er særlig kjent for sin fremstilling av Brasils kyst. Den var blitt oppdaget i 1500 av den portugisiske oppdagelsesreisende Pedro Álvares Cabral (som antok helt korrekt at han var ankommet til et kontinent som ennå ikke var kjent for europeerne. Det ble senere nøyere utforsket av Gonçalo Coelho og Amerigo Vespucci.
Kartet viser tydelig den atlantiske delelinjen mellom de nyoppdagede land som tilkom kongen av Portugal og hva som tilkom kongen av Castilla.
Det mest sannsynlige er at dette kartet er en kopi av en offisiell prototype som var oppbevart i Casa da Índia (Indiahuset), i Lisboa, hvor de portugisiske reisendes oppdagelser ble registrert og systematisert. Det er en utbredt antagelse at Cantino var i stand til å bestikke en portugisisk regjeringskartograf med tolv gulldukater (et meget stort beløp den gang) til å utferdige en kopi til ham, mellom desember 1501 og oktober 1502. Fra et brev undertegnet av Cantino er det mulig å sannsynliggjøre at han sendte kartet til hertugen av Ferrara den 19. november 1502. En inskripsjon på kartets bakside lyder: «Carta de navigar per le Isole nouam trovate in le parte de India: dono Alberto Cantino al S. Duca Hercole». Det er denne innskriften som gjør at kartet etterhvert ble kjent som Cantinoplanisfæren.
Det tok ikke mange månedene før kartet var foreldet. Nye oppdagelsesreiser gav en rekke nye detaljer, som raskt ble kjent i kartmakermiljøene. Men Cantino-planisfæren var en hovedkilde til det italienske Caveriokartet som ble ferdig kort etter at Cantinokartet ankom Italia. Dette kartet ble i sin tur hovedkilden for det svært innflytelsesrike veggkartet over hele verden som ble laget av Martin Waldseemüller i 1507.
Stamlufthavn
Stamlufthavn er betegnelsen på en flyplass i Norge som er av stor sivil betydning for å knytte sammen små og lokale flyplasser, og trafikkeres av internasjonal flytrafikk.
Liste over stamlufthavner
I tillegg kommer Norges hovedflyplass, Oslo lufthavn.
Sveavägen
Sveavägen er en gate i bydelene Vasastaden og Norrmalm i Stockholm. Navnet ble offisielt etter navnerevisjonen 1885.
Gata begynner ved Sergels torg og går nordover forbi Sveaplan og slutter ved Norrtull.
Historie
Gata har hatt mange ulike navn, lengder og bredder. Det eldste kjente navnet Roslagsgatan fra midten på 1600-tallet, men det ble senere byttet ut med Badstugatan. Navnet ble enda mer kjent som Stora Badstugatan. Lilla Badstugatan lå vest for Stora Badstugatan mellom Rådmansgatan og Markvardsgatan, men den forsvant da Sveavägen ble bygd ut.
Giovanni Battista Ferrandini
Giovanni Battista Ferrandini (ca. 1710 – 1791) var en italiensk førklassisistisk komponist.
Sveavägen
Historie
Kong Gustav III hadde visjoner om en stor og bred gate fra Stockholms slott helt til Brunnsviken, for visuelt å slutte i Haga slott.
Giovanni Battista Ferrandini
Ferrandini fikk sannsynligvis den første musikkopplæringen hos Antonio Biffi ved Ospedale dei Mendicanti i Venezia. Fra tolv-årsalderen bodde Ferrandini i München, og fikk der videregående musikkutdanning hos Pietro Torri (1650–1737) og Giuseppe Antonio Bernabei (1649–1732). Ferrandini fikk allerede i ung alder en stilling som oboist i hoffkapellet. I 1732 ble han forfremmet til kammerkomponist og i 1737 til leder for kammermusikken.
Sveavägen
Historie
Fram til begynnelsen av 1900-tallet gikk Odengatan på en bro, kalt Sveabron, over Sveavägen. Broen finnes fremdeles under dagens kryss.
Giovanni Battista Ferrandini
I München skrev Ferrandini musikk til Metastasios libretto Catone in Utica som ble oppført under åpningen av Residenztheater, dagens Cuvilliés-Theater. I 1755 slo han seg ned i Padova, der Leopold og Wolfgang Amadeus Mozart avla ham en visitt i 1771.
Sveavägen
Historie
Bysten av Karl Staaf, som i dag står i parken ved spissen av Regeringsgatan/Birger Jarlsgatan, sto før i en liten allé på Sveavägen i høyde med Kammakargatan. Den ble flyttet i forbindelse med byggingen av tunnelbanen.
Giovanni Battista Ferrandini
Tre år før sin død flyttet Ferrandini tilbake til München.
Sveavägen
Historie
Lenge ville byens samferdselspolitikere forlenge Sveavägen sørover til Strömmen. Etter en lang og hard debatt ble en til slutt enige om å i stedet la Sveavägen slutte nord for Brunkebergstorg ved et helt nytt torg som ble til Sergels torg. Fortsettelsen av veien mot Strömmen kom til ved byggingen av Klaratunneln som har en gren fra Sveavägen. Sør for Hötorget er hele gata modernisert.
Langs gata finnes manga storbanker som for eksempel Nordea og SEB. Socialdemokraternas hovedkontor ligger i Sveavägen 68.
Giovanni Battista Ferrandini
I 2003 gjenoppførte Neue Münchner Hofkapelle Ferrandinis Catone in Utica i Cuvilliés-Theater. Leder var Christoph Hammer.
Sveavägen
Historie
Det finnes mange restauranter langs gata, blant annet kinarestauranter og restauranter med preg fra Orienten og Mongolia.
På Sveavägen finner en også Handelshögskolan og Stockholms stadsbibliotek. Man kan også se Adolf Fredriks kyrka på Sveavägens vestre side.
Hendelser
28. februar 1986 ble den svenske statsminister Olof Palme skutt i (daværende) kryss Sveavägen/Tunnelgatan. I dag finnes et minnesmerke ved plassen der han ble skutt. Tunnelgatan vest for Sveavägen fikk nytt navn etter drapet og heter i dag Olof Palmes gata.
Slaget ved Tricameron
Slaget ved Tricameron fant sted 15. desember 533 mellom vandalene, ledet av kong Gelimer og hans bror Zano, og østromerske soldater ldet av Belisarius. Slaget står som den hendelsen som var avgjørende for Belisarius' erobring av vandalenes Afrika.
Etter å ha blitt slått i slaget ved Ad Decimum flyktet Gelimer til Bulla Regis i Numidia. Han viste at han alene ikke sto noen sjanse til å gjeninnta hovedstaden Karthago, så han sendte bud på sin bror Zano som var på Sardinia for å ta hånd om et opprør der. Da han fikk høre nyhetene hjemmefra satte Zano straks kursen for Afrika. Da Zano og hans tropper ankom Bulla Regis tidlig i desember følt Gelimer at de var sterke nok til å forsøke å angripe Belisarius.
Belisarius hadde forsterket forsvarsverkene rundt Karthago, men fordi han ikke lenger kunne stole på sine leiesoldater - Gelimer hadde sendt spioner inn til byen for å bestikke leiesoldatene - valgte han å møte Gelimer på slagmarken, i stedet for å avvente et mulig forræderi under en beleiring.
De to hærene møtte hverandre utenfor Karthago, og det romerske kavaleriet angrep straks vandalene, før de trakk seg tilbake for å omgruppere for så igjen å angripe. Under det tredje kavaleriangrepet falt Zano, og som hadde hendt ved Ad Decimum mistet Gelimer nå motet etter å se sin andre bror dø. Gelimer flyktet slagmarken, og da hans soldater merket at deres konge hadde rømt dem oppsto fullt kaos i den vandalske hæren. Resultatet var at mange av vandalene ble slaktet ned av romerne mens de forsøkte å unnslippe til sikkerhet, mens tapene på romersk side var minimale. Procopius stadfestet at romerne mistet mindre enn femti mann den dagen.
Kontrollsentral
En kontrollsentral er en områdekontrollenhet eller en kolokkert område- og innflygningskontroll i lufttrafikktjenesten som kontrollerer og overvåker underveis-flyginger.
I Norge er det tre kontrollsentraler: Bodø Kontrollsentral i Bodø, Stavanger Kontrollsentral på Sola, og Oslo Kontrollsentral i Røyken. Avinor arbeider med å redusere dette antallet. Det har lenge vært målet å redusere til to (sør og nord), men Avinor vurderer også om man skal redusere antallet til kun én. Det ble i 2004 bestemt at Kontrollsentral Sør skulle legges til Stavanger og Kontrollsentral Nord til Bodø. Trondheim Kontrollsentral (allokert på Trondheim lufthavn, Værnes) ble derfor lagt ned i 2005 og ansvarsområdet ble overført til Bodø Kontrollsentral.
Elin Hetland Mong
Elin Hetland Mong (født 8. oktober 1966) fra Vigrestad i Hå, er en norsk ergoterapeut. Hun har bakgrunn fra Sandnes kommune og Diakonhjemmet høgskole i Rogaland. I 2007 ble hun valgt som leder i Norsk Ergoterapeutforbund. Hun har også politisk bakgrunn fra Høyre. Elin Hetland Mong er leder av Zonta Norge (2019-2021) og har tidligere vært leder av Egersund og omegn Zontaklubb. Mong har master i endringsledelse fra Universitetet i Stavanger.
FC Vaslui
FC Vaslui er en rumensk fotballklubb i Vaslui.
Liste over Guatemalas presidenter
Liste over Guatemalas presidenter siden uavhengigheten i 1839.
The Lost Continent
The Lost Continent har flere betydninger:
Skiskyting under de paralympiske vinterlekene 2010
Skiskyting under de paralympiske vinterlekene 2010 fant sted ved Whistler i Britisk Columbia i Canada mellom 13. og 17. mars 2010.
2,4 km jaktstart, sittende
Øvelsen ble arrangert 13. mars.
3 km jaktstart, stående
Øvelsen ble arrangert 13. mars.
3 km jaktstart, synshemmede
Øvelsen ble arrangert 13. mars.
12,5 km, sittede
Øvelsen ble arrangert 17. mars.
Trygve Toskedal Larsen kom på 7.-plass.
12,5 km, stående
Øvelsen ble arrangert 17. mars.
12,5 km, synshemmede
Øvelsen ble arrangert 17. mars.
3 km jaktstart, synshemmede
Dansk-norske Anne-Mette Bredahl kom på 8.-plass.
10 km, sittende
Øvelsen ble arrangert 17. mars.
12,5 km, synshemmede
Dansk-norske Anne-Mette Bredahl kom på 7.-plass.
Grunnkretser i Vikna kommune
Grunnkretser i Vikna kommune er delområder og grunnkretser som seksjonerer Vikna kommune, Trøndelag, for folketellingsformål og lignende. I noen tilfeller sammenfaller de med kirkesogn, med valgkretser og med nåværende eller tidligere skolekretser.
Vilnius universitet
Vilnius universitet (Vilniaus universitetas, tidligere Stefan Báthory-universitetet (polsk Uniwersytet Stefana Batorego w Wilnie)) ble grunnlagt i 1579 og er det eldste og største universitetet i Litauen, og et av de eldste i Øst-Europa.
Historie
Universitetet ble etablert som et jesuittisk seminar av storfyrsten av Litauen og kongen av Polen, Stefan Báthory som det tredje eldste i Det polsk-litauiske samveldet. Etter den tredje av Polens-Litauens delinger i 1795, og Novemberoppstanden i 1830-31, ble virksomheten stanset fram til Litauen ble selvstendig i 1918 da universitetet ble forsøkt gjenåpnet. Ettervirkningene av første verdenskrig gjorde at det ikke lyktes å gjenåpne i desember 1918, men dette lyktes til slutt i august 1919. Den polsk-sovjetiske krig førte til at Vilnius og hele Republikken Midt-Litauen ble inkorporert i Polen i 1922.
Siden 1991 har universitetet tilbudt sine studenter studier i norsk språk.
Lärbro
Lärbro er et tettsted i Gotland kommune i Gotlands län på Gotland i Sverige. I 2010 hadde tettstedet 484 innbyggere.
Vilnius universitet
Historie
Det har i forbindelse med fysikkforskning hatt en nær kontakt med Universitetet i Bergen.
Lärbro
Lärbro ligger nord på Gotland cirka 10 kilometer nord for Slite.
Vilnius universitet
Organisasjon
Universitetet har tolv fakulteter, eller institutter med fakultetsstatus:
Det sentrale anlegget i Vilnius sentrum består av 16 bygninger og 13 gårdplasser. De største gårdplassene er:
Universitet har fem institutter:
Andre enheter:
Eidsivatinget
Eidsivatinget (norrønt: Heiðsævisþing) ble holdt på Eidsvoll.
Eidsivatinget skal ha blitt opprettet av kong Olav Haraldsson (den hellige), som var norsk konge fra 1015 til 1028. De lokale tingene som tidligere hadde vært, ble under Olav flyttet til Eidsvoll, og det var han som gav området den avgrensingen det senere hadde. Lagtinget omfattet Opplandene, altså det indre Østlandet.
Eidsivatingloven var den loven som ble brukt på Eidsivatinget. De østlandske tingordningene (Eidsivatinget og Borgartinget) er dårligere kjent enn tinget på Vestlandet (Gulatinget), fordi lovtekstene stort sett har gått tapt. Det er kun kristenrettene som er bevart. Man antar imidlertid at noen avsnitt i Magnus Lagabøtes landslov fra 1274 hadde sitt opphav i en østnorsk lovbok, som kan ha vært Eidsivatingloven. Lagtingssammenkomstene på Eidsvoll opphørte i årene 1619- 1620, det ble da nytt valg av lagmenn i Oslo og Hamar.
Eidsivatingloven kan ha blitt nedskrevet på 1100-tallet, men er i tilfelle senere gått tapt.
Navnet
Navnet Eidsivating stammer fra gammelnorsk Heiðsævisþing som kan oversettes Heidsjøtinget. Heiðsær (Heidsjøen) er det vi i dag kaller Mjøsa, altså heidenes sjø. Heidene (heinene) var folkeslaget som bodde i og rundt det som i dag kalles Hedmarken (av Heiðmǫrk). Det gamle navnet heiðsævislǫg (eidsivaloven) som ble brukt om lovene tilknyttet tinget har samme opprinnelse.
Juliana Pasha
Juliana Pasha (født 20. mai 1980) er en albansk sangerinne fra Tirana, som representerte Albania i Eurovision Song Contest 2010 i Oslo med sangen «It's All About You». Hun kom på 16.-plass i finalen, med 62 poeng. I den første av to semifinaler kom hun på 6.-plass. Hun vant den albanske låtkonkurransen Festivali i Këngës med «Nuk mundem pa ty» (Jeg kan ikke leve uten deg), som er den albanske versjonen av låten hun deltok med i finalen i ESC 2010.
Festivali i Këngës
Juliana Pasha tok for første gang del i Festivali i Këngës i 1998 med sangen Në këngën time u clodha, og deltok også året etter med sangen Dëgjoji zërat e largët. I 2007 deltok hun med sangen Qielli i ri, som endte på 3.-plass. Året etter deltok hun sammen med Luiz Ejlli i duetten Një jetë, som nådde en 2.-plass. Hun fikk sin første og til nå eneste seier i 2009 i konkurransen.
Buksesmekk
Buksesmekk, bukseklaff eller gylf betegner to overlappende stoffdeler med en åpne- og lukkeinnretning foran på bukser eller andre beinklær. Innretningen har vanligvis én eller flere knapper eller en glidelås. Slike lukninger gjør at buksene blir videre rundt livet når de åpnes. Dermed blir det enklere å ta dem av og på. Åpninga gjør det også lettere for gutter og menn å tisse. Ekstra tildekking med stoff skjuler åpninga og dekker den for vind og vær. Gylfer finnes også i noen kjoler og skjørt.
Ordet gylf betegner en skjult, vertikal lukning med knapper og tøyklaffer på såvel jakker, frakker som bukser. Åpninger der knapper og knappehull er skjult bak en slik tøykant, var imidlertid sjeldne før 1800-tallet. På 1700-tallets knebukser ble splitten og knapperaden foran isteden dekket av en brei klaff eller klapp, et tøystykke med to vannrette knappehull i sidene som ble knappet fast til bukselinninga. Slike buksesmekker ble avløst av gylfen i herrebuksene omkring 1850.
Breie, klaffeformede buksesmekker er imidlertid beholdt i for eksempel tradisjonelle bunadsbukser, såkalte klaffebrøker, og tyske lederhosen.
Annet
Det blir fortsatt ansett som ufint, komisk og pinlig å gå med (ufrivillig) åpen buksesmekk. Tidligere var det også upassende å vise underbuksene offentlig. Ungdomsmoten med saggebukse har imidlertid gjort dette akseptabelt i mange miljøer. Denne moten innebærer at vide jeans bæres med bukselivet omkring rumpa slik at underbuksene under blir synlige, Sagging ble vanlig i USA på 1990-tallet.
Hypaspidius
Hypaspidius er en slekt av biller som hører til undergruppen praktskarabider (Rutelinae) i den store familien skarabider (Scarabaeidae).
Utseende
Middelsstore (gjerne 20-25 millimeter), ovale skarabider, kroppsformen er ganske bred. Hode, pronotum og scutellum er blankt metalliske, dekkvingene gjerne læraktige ruglete og noe matte.
Levevis
Larvene lever i råtten ved.
Utbredelse
Slekten er utbredt i Mellom- og Sør-Amerika, fra Nicaragua i nord til Bolivia i sør.