cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Framvaren
Om sommeren er det båttrekk fra Sigersvollstrand ved Eidsfjorden over Listeidet til nordsiden av Framvaren. Trekket har spart mange småbåteiere for en anstrengende tur langs Listalandet, noe som ikke er risikofritt i ruskevær. Trekket har i perioder vært nedlagt. I sør har Framvaren utløp til Helvikfjorden ved den trange Straumen, der fylkesvei 679 går over kanalen i en svingbro fra 1902.
Nexhmije Hoxha
Enver Hoxhas hustru, politiker
Til tross for at Enver Hoxha ble fremstilt som asketisk, levde familien et luksuriøst liv.
Etter løslatelsen brukte hun sin energi på å pleie sin ektemanns omdømme. Rundt annethvert år gav hun intervjuer. Hun utgav i 1998 en biografi i to bind om ektemannen.
Hoxha døde i februar 2020 en alder av 99 år i Tirana.
AFC Bournemouth
Athletic Football Club Bournemouth er en engelsk fotballklubb som spiller i Premier League. Klubben ble stiftet i 1899, og ble valgt inn i The Football League i 1923. «The Cherries», som er kallenavnet til Bournemouth, spiller hjemmekampene sine på Dean Court (også kjent som Vitality Stadium av sponsormessige årsaker) i Bournemouth. Byen Bournemouth ligger på den engelske sørkysten, i regionen Sørvest-England, omtrent fem mil vest for Southampton.
Klubbens opprinnelige navn i 1899 var Boscombe FC. For å gjenspeile hele byen endret klubben i 1923 navn til Bournemouth and Boscombe Athletic FC, samme år som den ble valgt inn i Football League. I 1972 endret klubben igjen navn, til det nåværende AFC Bournemouth.
Bournemouth holdt på å rykke ned fra fjerde nivå i 2008-09 sesongen, men klarte å få til en snuoperasjon under manager Eddie Howe. 2009-10 rykket de opp til League One (tredje nivå). 2012-13 rykket de opp til andre nivå for andre gang i klubbens historie og de vant Championship i 2014-15-sesongen og spilte for første gang i øverste divisjon.
Boscombe F.C.
Den nøyaktige datoen er ikke kjent for når klubben ble stiftet, men det kan bevises at den ble opprettet høsten 1899 fra restene av Boscombe St. John's Lads' Institute F.C. Klubben var først kjent som Boscombe F.C.  Den første klubbpresidenten var Mr. J.C. Nutt.
I sin første sesong 1899-1900 deltok klubben i "Bournemouth and District Junior League" og "Hants Junior Club". De første sesongene spilte de på en bane i Castlemain Avenue i Pokestown. Fra sin tredje sesong spilte de på en bane i King's Park. Først i 1905-06 deltok klubben i senior-fotball. I 1910 fikk klubben en leieavtale på et område ved siden av King's Park som ble deres fotballbane. Det var daværende klubbpresident J.E. Cooper-Dean som eide området. Banen ble kalt Dean Court etter han som hadde gitt dem området og har vært banen deres siden den gangen. Stadionet har forøvrig siden 2001 fått andre navn av sponsorer som har kjøpt rettigheten til navnet.
Det var rundt denne perioden at de fikk kallenavnet "The Cherries". Det finnes to forklaringer på navnet; den røde fargen på draktene og at det ble dyrket kirsebær (cherries på engelsk) i områdene rundt banen deres.
1913-14 deltok klubben i FA-cupen. Da første verdenskrig brøt ut i 1914, gikk Boscombe F.C. over til å delta i "Hampshire League". I 1920 ble tredje divisjon opprettet og Boscombe rykket opp til Southern League.
Bournemouth and Boscombe Athletic Football Club
For å vise at klubben representerte hele distriktet, ble navnet endret til Bournemouth and Boscombe Athletic Football Club i 1923. Samme året ble klubben valgt inn i Football League. Deres første kamp var borte mot Swindon Town 25. august 1923 hvor de tapte 1-3. Den første seriekampen på Dean Court var også mot Swindon Town og denne endte 0-0. Deres første trofé kom da de slo Walsall i finalen i Third Division (South) Cup på Stamford Bridge.
A.F.C. Bournemouth
i 1972 under manager John Bond endret klubben navnet til A.F.C. Bournemouth. Samtidig endret de logoen. Stripene i bakgrunnen på logoen var basert på klubbens sort-røde stripete drakter mens i forgrunnen er det en spiller som nikker en ball. Dette skal være Dickie Dowsett, en spiss som skåret mange mål for klubben på 1950- og 60-tallet.
Sent på 1900-tallet
En av klubbens mest berømte seire er over Manchester United i FA-cupen i januar 1984. Man. Utd. Vant cupen året før. Harry Redknapp var manager i Bournemouth da. Redknapp førte klubben opp til andre nivå for første gang i historien da de vant Third Division i 1987. De klarte seg bra i 1987-88 og kjempet om opprykk i 1988-89, men hadde en dårlig avslutning på sesongen og måtte ta til takke med 12.-plass, noe som var klubbens høyeste plassering noensinne. Siste kamp i 1989-90 sesongen spilte Bournemouth hjemme mot Leeds United. Leeds vant 1-0 og rykket opp til øverste divisjon, mens Bournemouth rykket ned. Etter kampen oppstod det store uroligheter og over 100 personer ble arrestert. Bråket ble også tatt opp i det britiske parlamentet. Det lokale politiet hindret Bournemouth å arrangere kamper på engelsk bank holiday som følge av bråket og først i 2003 spilte de hjemmekamp på en bank holiday. Redknapp ble i klubben to sesonger til; begge sesongene kom de tre poeng bak play-off. Han trakk seg fra stillingen på slutten av 1991-92 sesongen og Tony Pulis overtok. Klubben startet 1994-95 segongen uten en permanent manager og lå på bunnen av tabellen mesteparten av første halvdel av sesongen. Mel Machin overtok som manager og klarte å unngå nedrykk. Machin var manager i seks år før han ble flyttet over til "director of football" i starten av 2000-01 sesongen.
2000-tallet
Sean O'Driscoll overtok som manager og Bournemouth klarte nesten å i play-off i sin første sesong. Stadionet Dean Court var oppgradert til 2001-02 sesongen, men klubben fikk ingen fordel av dette og rykket ned til fjerde nivå. De rykket rett opp igjen via play-off da de slo Lincoln City 5-2 i 2002-03 finalen. De klarte nesten å nå play-off i både 2003-04 og 2004-05 sesongene og unngikk såvidt nedrykk i 2005-06 sesongen.
James Hayter skåret det raskeste hattrick i den engelsk fotball ligaen i 6-0 seieren over Wrexham i 2003. Han brukte bare 2 minutter og 20 sekunder på å skåre sine tre mål etter å ha kommet inn fra benken da Bournemouth ledet 3-0. September 2006 gikk manager O'Driscoll til Doncaster Rovers og ble erstattet av Kevin Bond, sønn av tidligere manager John Bond.
Februar 2008 ble Bournemouth satt under administrasjon etter økonomiske problemer og ble trukket 10 poeng som straff. Klubben rykket den sesongen ned til fjerde nivå. Før 2008-09 sesongen ble klubben truet med oppløsning hvis ikke de fikk skikk på økonomien. Den fikk lov til å delta i ligaen, men ble trukket 17 poeng før sesongstart. Bond fikk sparken tidlig i sesongen og tidligere spiller Jimmy Quinn overtok. Han forlot klubben etter noen måneder og tidligere spiller Eddie Howe overtok. Klubben lå da 10 poeng under nedrykksstreken og Howe ble tidenes yngste manager; han var da 31 år. Bournemouth klarte å holde plassen da de vant 2-1 mot Grimsby Town i sesongens siste hjemmekamp.
Howe hadde stor suksess i sin første fulle sesong og Bournemouth ble seriemestre med to kamper igjen av 2009-10 sesongen. Howe gikk i januar 2011 til Burnley og tidligere spiller Lee Bradbury overtok og førte laget til play-off hvor de tapte på straffesparkkonkurranse mot Huddersfield Town. 2011-12 sesongen havnet laget på 11.-plass og Bradbury fikk sparken mot slutten av sesongen og treneren for ungdomslaget, Paul Groves, overtok. Groves ledet laget i 2012-13 sesongen, men fikk sparken i oktober og Howe kom tilbake igjen. Laget lå langt nede på tabellen da han overtok, men klarte snu resultatene og presterte å vinne divisjonen og rykke opp til Championship for andre gang i klubbens historie. Laget kom på 10.-plass i 2013-14 sesongen, noe som da var beste plassering noensinne. 2014-15 sesongen vant Bournemouth Championship og rykket opp til øverste nivå for første gang i historien. De holdt seg i Premier League fram til 2019-20 sesongen da de rykket ned. Eddie Howe trakk seg da som trener for klubben.
Managere
Listen inkluderer både faste og midlertidige managere
Spillerstall
''Oppdatert 14. august 2023''.
Lynyrd Skynyrd
Lynyrd Skynyrd (utale: ) er et amerikansk sørstatsrockband fra Jacksonville i Florida. Bandet ble dannet sommeren 1964, og benyttet flere navn blant annet «Noble Five» og «My Backyard» før de endte på Lynyrd Skynyrd i 1970. De var med på å skape musikksjangeren sørstatsrock. De ble kjent for konsertene sine og signaturlåten «Free Bird». På toppen av karrieren i 1977 døde tre av bandets medlemmer i en flyulykke. Etter dette gikk bandet inn i en pause som varte frem til 1987. Da med vokalisten Ronnie Van Zants lillebror Johnny Van Zant som frontfigur.
Lynyrd Skynyrd fortsetter å spille konserter og lage album. Gary Rossington, den siste av de opprinnelige bandmedlemmene, døde i 2023. 13. mars 2006 ble Lynyrd Skynyrd medlemmer av Rock and Roll Hall of Fame.
MCA Records anslår at Lynyrd Skynyrd har solgt over 30 millioner album, noe som overgår andre MCA Records-artister som for eksempel The Who. «Free Bird» har blitt spilt over 2 millioner ganger på radio.
Historie
Lynyrd Skynyrd ble startet av vokalist Ronnie Van Zant og besto av en rekke skolekamerater, blant andre Allen Collins og Gary Rossington. De spilte i starten sammen under flere navn som «My Backyard» og «Noble Five». Andre navn de benyttet, var «Conqueror Worm», «Sons of Satan», «the Wildcats» og til slutt «One Percent» som de beholdt frem til 1970. Ikke lenge etter ble Billy Powell, Bob Burns og Leon Wilkeson med, og navnet ble endret til Lynyrd Skynyrd. Navnet stammer fra Rossington og Burns' strenge gymlærer, som het Leonard Skinner.
17. oktober 1977 ble Street Survivors sluppet. Bare tre dager etter var bandet på vei til en spillejobb i Baton Rouge, Louisiana, da flyet deres krasjet utenfor Gillburg, Mississippi. Ronnie Van Zant, Steve Gaines, Steves søster Cassie Gaines og bandets manager Dean Kilpatrick omkom. Krasjen førte til at Street Survivors ble en stor suksess, men de overlevende bandmedlemmene bestemte seg for å legge ned bandet.
Turnerende medlemmer
Nåværende turnerende medlemmer
Tidligere turnerende medlemmer
Vikarierende turnerende medlemmer
You Ain’t Goin’ Nowhere
"You Ain't Goin' Nowhere" er en sang av Bob Dylan og The Band, offisielt utgitt i 1975 på albumet The Basement Tapes.
Med start i sent 1967, var Bob Dylans legendariske Basement Tapes en undergrunnskilde for mange nye sanger for sultne fans og artistkolleger. Columbia Records som eier alle Dylans innspillinger, sendte The Byrds (også på Columbia) noen demoer fra innspillingene, blant annet denne sangen og "Nothing Was Delivered". De spilte inn begge i Nashville, Tennessee i mars 1968 for deres album Sweetheart of the Rodeo, gitt ut sent i august.
Dylan spilte inn sangen på nytt i 1971 og ble med på hans samlealbum Greatest Hits Vol. II, med en tekst som varierte betydelig fra den på Basement Tapes. Han spilte også en misforstått tekstlinje fra Byrds-versjonen. Dylans originale Basement Tapes demo hadde teksten "Pick up your money, pack up your tent", som ble misforstått av the Byrds til "pack up your money / pick up your tent". Dylan modifiserer feilen på 1971 versjonen, hvor han synger "Pack up your money, put up your tent, McGuinn," en referanse til The Byrds' vokalist og gitarist Roger McGuinn, som tilsynelatende var ansvarlig for denne tekstglippen. McGuinn svarte tilbake på utgivelsen Nitty Gritty Dirt Bands Will the Circle Be Unbroken: Volume Two fra 1989, hvor han legger til "Dylan" etter den samme "pack up your money / pick up your tent". McGuinns versjon, som var sammen med Chris Hillman,ble også gitt ut som singel, og ble nummer #6 på Hot Country Singles i 1989.
710-årene
-- 710 -- 711 -- 712 -- 713 -- 714 -- 715 -- 716 -- 717 -- 718 -- 719
Tiårsoversikt
Zacharias Allewelt
Zacharias Allewelt (født i Bergen 1682, død i København 1744) dansk-norsk sjøkaptein. Han hadde også nær tilknytning til Arendal; hans kone var fra Neskilen i Østre Moland, og de bodde vekselvis på Merdø og i København. Før 1734 gjorde han seks reiser tll Guinea og De Vestindiske øyer; fra 1734 til sin død gjorde han fem reiser til Kanton i Kina. I arkivene etter kompaniene i København kan man finne mange detaljerte opplysninger om Allewelt og hans sjøreiser. På reisene til Guinea og Karibia var han direkte involvert i slavehandel og slavetransport.
Slavekaptein fra Bergen og Neskilen
Det Vestindiske-Guinesiske Compani hadde enerett på slavefarten i Danmark-Norge. I 1704 finner vi Zacharias Allewelt som oppløper på "Fredericcus Quartus". Han var nesten nederst på rangstigen ombord, og hyra var beskjeden. I 1709 var han på Afrika-kysten med skipet "Gyldenløwe".
I 1722 var han understyrmann på skipet "Christianborg" i trekantfart på Guineakysten i Afrika og de danske kolonier i Karibia. Skipet forlot København i januar 1723 og var hjemme igjen våren 1725. Både på utreise og hjemreise hadde de søkt nødhavn, i Norge og på Færøyene. Skipet fraktet 416 slaver fra Afrika, og 65 av disse døde underveis. Kaptein og offiserer ble etter reisen forhørt av kompaniet for å oppklare hvorfor reisen tok så lang tid.
I 1725-28 var han kaptein på galioten Den unge Jomfrue. Den unge Jomfrue var ikke et vanlig slaveskip i trekantfart. Skipet var mye mindre enn handelsfregattene; det hadde bare tretten offiserer og mannskap ombord da de forlot København, ifølge mannskapslista. Når skipet kom fram til Guinea skulle det så lenge som mulig seile langs kysten og drive oppkjøp av slaver og elfenben. Varene skulle fraktes til det dansk-norske hovedfortet Christiansborg i Accra og losses, for deretter å lastes på de store slaveskipene i vanlig trekantfart. Ett og et halvt år oppholdt Den unge Jomfrue seg i Guinea. Det var Allewelt som hadde ansvar for oppkjøpene, ifølge en instruks fra kompaniet i København.
I Allewelts instruks ble det presisert at slavene måtte "kvalitetsvurderes". En måtte ikke kjøpe gamle, syke og svake slaver. 76 riksdaler kunne man betale for "en god ung og anseelig Mandslave"; en som hadde fått skjegg burde være 4 riksdaler billigere. En kvinne "med stående bryster" kunne koste 44 riksdaler; hvis hun hadde født barn var prisen 40 riksdaler. Det er altså ingen tvil om at Allewelt hadde detaljert kunnskap om slavehandelen, slik den virkelig foregikk.
Han søkte også om å få stillingen som kaptein på Christiansborg, men denne fikk han ikke.
Kinakapteinen Allewelt
Senere seilte han for Det Danske Asiatiske Compani, først som overstyrmann på skibet Slesvig, fra 1735 som sjøkaptein på fregatten Dronningen af Danmark.
Han gjorde i alt fem turer til Kanton i Kina. Der laget kinesiske leirkunstnere to skulpturer av ham, den ene befinner seg på Aust-Agder kulturhistoriske senter i Arendal, den andre befinner seg i M/S Museet for Søfart (tidligere Handels- og Søfartsmuseet) i Helsingør.
Ekteskap
Allewelt giftet seg 30. august 1725 i Tromøy kirke med Gjertrud Andersdatter Dahll fra Neskilen ved Eydehavn. Fjorten dager tidligere hadde Allewelt som nyutnevnt slaveskipkaptein forlatt Helsingør på vei mot Afrika. Han benyttet anledningen til en stopp i Arendal for å gifte seg.
De bodde vekselvis i København og på Merdøgaard på øya Merdø ved Arendal. De fikk tre barn i Norge og et i København.
700-årene
-- 700 -- 701 -- 702 -- 703 -- 704 -- 705 -- 706 -- 707 -- 708 -- 709
Tiårsoversikt
Fylkesvei 7942
Fylkesvei 7942 går mellom Langfjordbotn og Akkarvik i Skjervøy kommune. Veien er 8,8 km lang.
Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 348 (Troms).
Vold
Vold blir i de fleste sammenhenger definert som bruk av fysisk makt for å skade andre. Verdens helseorganisasjon definerer vold som tilsiktet bruk eller trusler om bruk av fysisk eller annen makt mot seg selv, en annen person, grupper av personer eller mot et samfunn, der slik maktbruk resulterer eller med stor sannsynlighet kan resultere i fysisk skade, død, psykisk skade eller nød. Volden kan opptre i nære relasjoner, men kan også skje i andre kontekster som krig, hatkriminalitet eller andre former for kriminalitet utenfor familien.
Definisjoner og former for vold
Vold, som et generelt begrep for skadende og/eller smertende eller krenkende handlinger vil gjerne forstås synonymt med mishandling og aggresjon i tradisjonell akademisk betydning, og er langt smalere definert enn ordets opprinnelige gammelnorske betydning, makt.
Det er i utgangspunktet mange måter å dele inn ulike voldshandlinger. En måte er å skille mellom tilfeldig vold, eller blind vold, som henviser til vold mot en tilfeldig eller begrenset mengde, og koordinert vold, som beskriver handlinger utført gjennom sanksjon av større grupper, f.eks. land i krig eller terrorisme. Skillet er i moderne stater i stor grad sammenfallende med skillet mellom lovlig og ulovlig (kriminell) vold. Den lovlige volden utøves gjennom statens såkalte voldsmonopol, som oftest av politiet, straffeapparatet og militæret. Videre skilles ofte psykisk vold fra den fysiske, og vold mot dyr eller ting fra vold mot mennesker.
Sadomasochister skiller skarpt mellom vold som handlinger ment for å skade andre og sadomasochistiske handlinger, som er ment å gi nytelse, også for de som handlingene begås mot. Både vold og sadomasochistiske handlinger vil imidlertid innbefatte intendert påførelse av smerte.
Kriminell vold
Den kriminelle volden, voldslovbruddene, vil si den volden som er ansett så alvorlig og uønsket av et samfunn at den er ulovlig og straffbar. I dagligtalen er det også disse handlingene som av mange anses som vold.
På samme måte som voldsbegrepet i seg selv, vil også hvilken vold som anses formelt straffbar variere geografisk og over tid.
Vold i nære relasjoner
Justis- og beredskapsdepartementet bruker en bredere definisjon av vold når handlinger inngår i nære relasjoner. Vold kan da inkludere:
Årsaker og sammenhenger
Det finnes en rekke teorier for årsakene til utøvelsen av forskjellig vold, fra ulike vitenskapelige disipliner som psykologi, sosiologi og biologi (se også fredsforskning og kriminologi).
Innen biologien har det spesielt blitt forsket på den mannlige aggresjonen som en medfødt egenskap, tradisjonelt med henvisning til den den voldelige mannlige apen, og en pan-historisk og global utbredelse av spesielt mannlig voldsutøvelse. Kritikken mot slike teorier, har blitt fremmet ved henvisning til den medfødte evne til fredelig samhandling, utbredelsen av siviliserte samfunn sterkt preget av avsky for vold, samt påvisning av en betydelig utbredelse av kvinnelig vold.
Sosiologisk voldsteori har ofte tatt utgangspunkt i nærhet og avstand i sosiale relasjoner for betydningen av voldsutbredelsen i samfunn. Det har blitt antatt at volden øker både ved for nære relasjoner, uten ekstern inngripen, som i familien, og i for fjerne relasjoner, som i storbyer, hvor mennesker mister medfølelse og empati for hverandre. Kritikk mot denne tesen har blant annet vært det relativt lave voldsnivået i byer og den fredelige og disiplinerte samværsform som kan oppstå i samværsformer med mange fremmede.
Innen (sosial)psykologi har teorier om byråkrati og autoriteters påvirkning på enkeltpersoner vært sentrale for å forklare hendelser som holocaust og bruken av tortur i Abu Ghraib-fengslet. Slike teorier har blant annet funnet støtte i det klassiske og omdiskuterte Milgram-eksperimentet – hvor deltakere ble bedt om tildele «dødelige elektriske støt» av autoritative «forskerex – og Zimbardos «Stanford fengseleksperiment», hvor deltakende «fangevoktere» ble bedt om å mishandle fangene. I begge undersøkelser var helt ordinære fredelige mennesker villige til å begå grove voldshandlinger i et autoritativt miljø.
Vold i Norge
Av den ulovlige volden forekommer en betydelig del i sentrumsnære områder i helgene og i forbindelse med bruk av alkohol. En betydelig del utøves også innenfor familielivet og andre nære relasjoner.
Av den lovlige volden skjer en betydelig del i forbindelse med rettsapparatets behandling av kriminalitet. Politiet bruker blant annet vold under opptøyer og ved arrestasjon av antatte kriminelle (noe av denne volden kan også være ulovlig politivold). Fengselsvesenet utøver også vold ved bruk av fengsel som en straffeform eller som varetekt og forvaring.
Voldsforskning
Regjeringen etablerte i 2004 Nasjonalt kunnskapssenter om vold og traumatisk stress (NKVTS) som nasjonal forskningsinstitusjon for voldsforskning i Norge. NKVTS springer ut av forskningsmiljøer ved Universitetet i Oslo siden 1950-årene og institusjonens forløpere etablerte Norge som «et foregangsland innen forskning på virkninger av massedød, krig, katastrofer, ulykker og alle slag vold».
Eksterne lenker
Norske leksikon på nett
Informasjonssider på norsk
690-årene
-- 690 -- 691 -- 692 -- 693 -- 694 -- 695 -- 696 -- 697 -- 698 -- 699
Tiårsoversikt
Hårek den hardbalne
Hårek er en viking fra middelalderen som konstant drar på plyndretokt til England. Hjemme har han kona Gyda, barna Frode og Møyfrid pluss hunden Fenris og anda Hugin. Med seg på tokt har han kompisen Kark, som har en jerntrakt på hodet og er dum som et brød. Det finnes også andre personer som er med, blant annet moren til Gyda, kjæresten til Møyfrid som er trubadur, ei barsk vikingjente som vil gifte seg med Frode når ho vert stor, Seidmannen (en druideliknende lege), munken bror Olav, skjenkestoveverten, en dragedreper i rustning, mannskapet til Hårek og eieren av et slott i England.
Tegneserien er full av humor, både den enkle med illustrerte vitser, ordspill og merkelige situasjoner, og den litt mer dype som Gydas meninger og sånt som tar litt tid å forstå.
Norsk Radiografforbund
Norsk Radiografforbund (NRF) er et fagforbund som organiserer radiografer og stråleterapeuter.
Forbundet har vel 2 800 medlemmer og er medlem av Unio fra 1. januar 2013.
Forbundsleder er Bent Ronny Mikalsen.
NRF er en partipolitisk uavhengig fagorganisasjon som arbeider for å utvikle og opprettholde en høy faglig standard i utdanning og utøving av fagområdene.
Norsk Radiografforbund er utgiver av fagtidsskriftet Hold Pusten. Tidsskriftet er medlem av Fagpressen, og drives i tråd med Redaktørplakaten og Vær Varsom-plakaten. Hold Pusten driver saklig, uavhengig og kritisk journalistikk i samsvar med forbundets formålsparagraf, medlemmenes faglige identitet og forbundets grunnleggende verdier. Hold Pusten søker å gjenspeile den faglige utviklingen innen radiografi og stråleterapi, og ønsker å stimulere til engasjement og debatt. Hold Pusten er et vitenskapelig tidsskrift på nivå 1. Vitenskapelige artikler blir vurdert av den vitenskapelige redaktøren og minst to uavhengige fagfeller. www.holdpusten.no
Kanstantsin Lukasjyk
Kanstantsin Ljeonidovitsj Lukasjyk, belarusisk Канстанцін Леонідовіч Лукашык, (født 18. september 1975 i Hrodna, Hviterussiske SSR) er en pistolskytter fra Belarus. Han vant olympisk gull i øvelsen 50 m pistol under Sommer-OL 1992 i Barcelona i en alder av 16 år, noe som var en sensasjon i skyttermiljøet. Finalen var en av de første suksessene for skyting som TV-sport, og i det siste skuddet hevet Lukasjyk armen og begynte på nytt fire ganger, og til slutt smalt skuddet like før skytetiden på 75 sekunder var ute. Denne finalen har også ofte blitt brukt for å markedsføre skyting som en sport for alle aldersgrupper på grunn av aldersforskjellen mellom Lukasjyk og Ragnar Skanåker fra Sverige, som da var 58 år gammel og tok bronsemedaljen.
Børs
En børs er en organisert markedsplass, som oftest med strenge regler for informasjonsflyt og omsetning. De mest kjente børsene er markedsplasser for omsetning av verdipapirer som aksjer og obligasjoner, men det finnes egne børser for blant annet diamanter, metaller, energi, petroleumsprodukter og landbruksvarer. På Internett finnes det også oddsbørser hvor det omsettes odds på pengespill.
Etymologi
Betegnelsen «børs» er kommet fra nederlandsk via middelalderlatin, bursa, «pengepung», igjen avledet fra greske byrsa, «lær(sekk)».
Amors pilar eller Kärlek i Höga Norden
Amors pilar eller Kärlek i Höga Norden er en svensk film fra 1913 i regi av John Bergqvist.
Om filmen
Filmen hadde premiere den 11. mars 1913 på kinoen Central i Stockholm. Innspillingen av filmen skjedde i Åre av John Bergqvist og Gustaf Berg. Etter innspillingene fortsatte skuespillerne Birger Lundstedt, Charles Paterson og Hildi Waernmark å turnere som en teater-gruppe under Birger Lundstedt ledelse.
Handling
En velstående grosserer Grandin er forlovet med den vakre Greta. Men den unge løytnant Berg dukker opp, for å slå kloa i Greta. Grandin er imidlertid på vakt, og sørger for at Berg ikke blir presentert for Greta. Men Berg gir imidlertid ikke opp så lett, og forsøker i kjent med faren til Greta.
Deretter blir Berg snart introdusert for Greta gjennom faren hennes, og det oppstår straks romantiske følelser mellom dem. Gretas onkel Sam tror snart at det er Berg er Gretas forlovede. Men det oppstår snart en rekke konflikter mellom Grandin og Berg, om Gretas hjerte.
Fylkesting
Fylkestinget er det øverste, folkevalgte organ i fylkeskommunen. Det er fylkestinget som angir rammene for den fylkeskommunale virksomheten. Dette skjer gjennom vedtak om fylkesplan, økonomiplan og årsbudsjett.
Historikk
Fylkestinget har røtter tilbake til «amtsformandskabet» (senere amtstinget) som ble etablert i henhold til formannskapslovene i 1837. Amtstinget var sammensatt av ordførerne i amtets herreds- eller landkommuner. Stortinget vedtok lov om kommuner og fylkeskommuner i 1961, og fra 1964 valgte samtlige kommunestyrer inn representanter til fylkestingene tilnærmet proporsjonalt etter innbyggertall. Fylkesmannsembetet var også fylkeskommunens administrasjon.
Fra 1. januar 1976 er representantene valgt ved direkte valg hvert fjerde år, samtidig med kommunestyrevalget. Fylkeskommunen fikk sin egen administrasjon ledet av en fylkesrådmann, og fikk ansvar for videregående utdanning og eierskap og ansvar for drift av sykehusene.
Driften av sykehusene ble overført til statlige helseregioner i 2002. Tittelen fylkerådmann ble fjernet i 2003.
Fylkesutvalg
Fylkesutvalget er et arbeidsutvalg som forbereder saker for fylkestinget. Medlemmene velges av og blant fylkestingets medlemmer og består av minimum fem medlemmer. Utvalget ledes av fylkesordføreren. Medlemmer og varamedlemmer velges for fire år av gangen. Utvalget behandler forslag til økonomiplan, årsbudsjett og skattevedtak. Utover dette fastsetter fylkestinget selv området for fylkesutvalgets virksomhet. «Fylkesutvalget kan tildeles avgjørelsesmyndighet i alle saker hvor ikke annet følger av lov.»
Fylkesråd
I fire fylker (Troms og Finnmark, Nordland, Viken, Oslo) har man valgt en parlamentarisk styreform. Da velges det ikke et fylkesutvalg, men i stedet danner en koalisjon av partier et fylkesråd. Fylkesrådet utgjør den øverste administrative ledelse i fylkeskommunen.
Goctafossen
Goctafossen (spansk: Catarata del Gocta) er en foss i Peru. Fossefallet har en fallhøyde på 771 m, og den er dermed blant de høyeste fossefallene i verden.
Fossen ble oppdaget i 2002 av den tyske ingeniøren Stefan Ziemendorff, men han klarte ikke på dette tidspunktet å komme frem til fossen. I februar 2006 klarte han imidlertid sammen med lokale forskere å nå frem til fossen.
UEFA-cupen 1971/72
UEFA-cupen 1971/72 ble vunnet av Tottenham med 3-2 over Wolverhampton Wanderers sammenlagt. Dette var UEFA-cupens første sesong.
2. kamp
Tottenham UEFA-cupmester 1972 med 3-2 sammenlagt
Død snø
12. februar 2014 kom oppfølgeren, Død snø 2, på kino for første gang. Oppfølgeren starter direkte fra der den første filmen sluttet og fortsetter historien.
Filmen handler om en gruppe medisinstudenter som drar opp på en fjellhytte om vinteren. En av jentene i gruppen skulle ta en annen vei, men kom aldri fram til hytta, og de andre begynner å bli urolige. Senere får de besøk av en turgåer som kommer forbi hytta, spilt av Bjørn Sundquist. Han forteller dem historien om hva som skjedde i området under 2. verdenskrig, da en gruppe tyske nazister kalt "einsatz", ledet av Oberst Herzog, ble stasjonert på Øksfjord like i nærheten. Nazistene både plyndret og voldtok, før lokalbefolkningen gikk lei og gikk til angrep på dem med ljåer, økser og kniver. En gruppe soldater, deriblant Herzog, klarte å flykte opp i fjellene, hvor de senere frøs ihjel. Turgåeren advarer dem mot å bli værende, og at de døde nazistene, som zombier, fremdeles leter etter tyvgodset sitt.
Priser og nominasjoner
Død snø var en av de nominerte til folkets Amanda-pris i 2009, og samtidig vant den publikumprisen under After Dark filmfestival i Toronto, Canada, og var nominert til fire priser under Scream Awards i Los Angeles.
590-årene
-- 590 -- 591 -- 592 -- 593 -- 594 -- 595 -- 596 -- 597 -- 598 -- 599
Tiårsoversikt
390-årene
-- 390 -- 391 -- 392 -- 393 -- 394 -- 395 -- 396 -- 397 -- 398 -- 399
Markus Nüssli
Markus Nüssli (født 9. juli 1971), sveitsisk bobkjører som deltok i de olympiske vinterleker 1998 i Nagano.
390-årene
Tiårsoversikt
Markus Nüssli
Nüssli vant en olympisk sølvmedalje i bobsleigh under vinter-OL 1998 i Nagano. Han var med på det sveitsiske laget som kom andreplass i firerbob bak Tyskland. De andre på laget var Marcel Rohner, Markus Wasser og Beat Seitz.
Attilio Bettega
Attilio Bettega (født 19. februar 1953 død 2. mai 1985) var en italiensk rallyfører. Han døde den 2. mai 1985 etter en avkjøring på fartsetappe 4 i Rally Korsika da bilen hans kjørte av veien og inn i ett tre hvorpå bilen tok fyr og brant opp. Året etter døde også Henri Toivonen i en lignende ulykke i Rally Korsika.
Karriere
Attilio startet sin rally-karriere i familiens mørke Fiat 128 Coupé i 1972 og 1973, og vinner Triveneto-mesterskapet. I årene 1974-1976 konkurrerte han med Opel Kadett, noe som ga han verdifull erfaring i et sunt og profesjonelt racing-miljø på nasjonale stier.
Muligheten for å markere seg kom ved en sammenlagt-seier (vant 5 av 14 løp) i Trofeo Autobianchi A112 i 1977 i tandem med sin kone Isabella (noen ganger med Albertoni). Her er et modellbilde av bilen de brukte. Disse resultatene medførte at han kom i kontakt med Cesare Fiorio, Lancia's rally team's leder. 1.-premien i Trofeo Autobianchi A112 viste seg å være en Lancia Stratos HF og en startplass i Rally Valle d'Aosta hvor han tok en god 2.-plass bak fabrikk-sjåføren fra Lancia Sandro Munari. Rally Valle d'Aosta viste seg å være et Rally som Attilio ville gjøre det meget bra resultatmessig i, tre seire og to 2.-plasser på 5 år. 1979 var også meget bra resultatmessig med 12 starter, 11 fullførte løp(motortrøbbel i Rally Monte-Carlo ) og 9 ganger på pallen. Så i Rally Korsika i 1982 fikk han brukket begge beina i en ulykke, og var ikke tilbake i rally-setet igjen før neste sesong på samme sted. I WRC-sirkuset kjørte Attilio Lancia Stratos, Fiat Ritmo 75, Fiat 131 Abarth og Lancia Rally 037 i sine 26 starter i WRC-sirkuset perioden fra 1978 - 1985. Attilio's mest brukte kartleser var Maurizio Perissinot, (ITA) (17 ganger) som også satt i bilen den 2. mai 1985, men kom fra det med helsa og livet i behold. Maurizio la opp som kartleser og 2.-fører i rally-sporten etter ulykken og døde i desember 2004. Markku Alen (FIN) og Massimo «Miki» Biasion (ITA) som kjørte samme type bil under Rally Korsika 1985 trakk seg fra videre konkurranse etter dødsfallet. Andre kartlesere i WRC for Attilio var Arnaldo Bernacchini (ITA) (5 ganger), Sergio Cresta (USA) (1), Mario Mannucci (ITA) (1), Gianni Vacchetto (ITA) (1) og Isabella Torghele (ITA) (1).
World Rally Championship
Gode plasseringer i andre løp
Attilio's sønn Alessandro Bettega født 30. januar 1981 er også en aktiv rallyfører med debut i WRC i 2005 men hadde allerede kjørt i flere nasjonale og andre internasjonale løp fra 2001.
Roberto Di Matteo
Roberto Di Matteo (født 29. mai 1970 i Schaffhausen i Sveits) er en italiensk manager. Han er en tidligere fotballspiller med 323 klubbkamper gjennom sin karriere, i tillegg til 34 landskamper for Italia. Som spiller for landslaget spilte han i EM i 1996 og i VM i 1998.
Aleksandr Melentjev
Aleksandr Remmovitsj Melentjev (russisk: Александр Реммович Мелентьев) (født 27. juni 1954 i Penza, død 16. februar 2015 i Bisjkek) var en sovjetisk/kirgisisk pistolskytter som deltok i Sommer-OL 1980 og Sommer-OL 1988.
Roberto Di Matteo
Hans siste jobb som manager var i Aston Villa FC der han fikk sparken av klubben 3. oktober 2016, etter 124 dager i jobben.
Aleksandr Melentjev
I 1980 i Moskva vant Melentjev øvelsen 50 m pistol med poengsummen 581 (av 600 før finalen), en rekord som fremdeles ikke er slått.
Rødbøltunnelen
Rødbøltunnelen er en to-løps motorveitunnel på E18 i Larvik kommune i Vestfold. Tunnelen er 160 meter lang. Tunnelen har to kjørefelt i hvert løp.
Gravitasjon
Gravitasjon er et generelt fenomen hvor alle objekter med masse eller ren energi, fra de minste elementærpartikler til de største galaksehoper, trekkes eller graviterer mot hverandre. I vanlig dagligtale sier man at de er påvirket av en gravitasjonskraft. Sammen med den elektromagnetiske, svake og sterke kjernekraften utgjør den en av de fire fundamentale vekselvirkninger i Universet. Men den er mye svakere enn de tre andre og blir derfor med stor nøyaktighet vanligvis neglisjert i atom og kjernefysikk.
I den makroskopiske verden er gravitasjon avgjørende for livet på Jorden med dannelse av hav og fjell, vær og klima. Det er også gravitasjon fra Månen som ved tidevann påvirker kyststrøk. Gravitasjon er den dominerende kraft i dannelse av stjerner og planeter. Det er Einsteins gravitasjonsteori som er grunnlaget for moderne kosmologi som beskriver egenskapene og utviklingen til hele Universet.
Historisk bakgrunn
Egenskapene til gravitasjon ble først matematisk formulert i 1687 av Isaac Newton som en attraktiv kraft mellom to masser. Newtons gravitasjonslov ga en forklaring av Keplers lover for planetenes bevegelse rundt Solen. Denne loven forklarer også like godt hvordan et eple faller ned mot Jorden som Månens bevegelse rundt denne og hvordan flo og fjære dermed oppstår.
Mer nøyaktige observasjoner av planetenes bevegelser viste at deres baner hadde små avvik fra eksakte Kepler-ellipser som gravitasjonskraften fra Solen alene ville gi opphav til. Matematiske arbeid, som nådde sitt høydepunkt med Pierre-Simon Laplace i hans store verket Mécanique Céleste på begynnelsen av 1800-tallet, viste at disse perturbasjonene kunne forklares ved  samme lov for de tilsvarende, men svakere gravitasjonskreftene mellom de enkelte planetene. Riktigheten av disse beregningene ble bekreftet i 1846 med oppdagelsen av planeten Neptun. I de følgende årene var det kun presesjonen av Kepler-ellipsen til planeten Merkur som ikke lot seg forklare ved den Newtonske gravitasjonsteorien.
Etter at Albert Einstein i 1905 hadde formulert den spesielle relativitetsteorien, gikk han i gang med å inkludere gravitasjon i denne teorien hvor tid og rom er forent i et firedimensjonalt tidrom. Dette lyktes først i 1915 med etableringen av den generelle relativitetsteorien hvor han viste at tidrommet i alminnelighet har en ikke-euklidsk, Riemannsk geometri. Tilstedeværelse av masse eller energi vil gi det en krumning som kan beregnes fra Einsteins feltligning. Alle partikler beveger seg fritt i dette rommet og følger geodetiske linjer. Det som i dagligtale omtales som en gravitasjonskraft, er dermed et resultat av tidrommets krumning. Teorien fikk sin første bekreftelse ved at den forklarte Merkurs perihelbevegelse.
Einsteins gravitasjonsteori forenkles til den Newtonske teorien når de gravitasjonelle vekselvirkningene er små og alle bevegelser er mye mindre enn lyshastigheten. Men den forutsier også nye fenomen som gravitasjonell rødforskyvning, sorte hull og et ekspanderende Univers. Til dags dato er alle observasjoner og målinger i overensstemmelse med denne teorien.
Newtonsk gravitasjon
I dagliglivet på Jordens overflate merker man virkningen av gravitasjon ved at alle legemer faller nedover med en akselerasjon g som er omtrent 9.82 m/s2 på våre breddegrader ved havnivå. En masse masse m er dermed påvirket av en gravitasjonskraft F = mg. Er m = 1 kg, er kraften dermed F = 9.81 N.
Denne kraften forklares ved Newtons gravitasjonslov som sier at to punktformige legemer med masser m og M som har en gjensidig avstand r , tiltrekkes med en kraft som er lik
hvor G er gravitasjonskonstanten. At kraften er omvendt proporsjonal med kvadratet av avstanden, var det Newton viste var nødvendig for å forklare Keplers lover.
Til beregning av gravitasjonskraften fra Jorden kan man ikke uten videre benytte Newtons lov da dens masse M ikke i det hele tatt kan sies å befinne seg i et punkt. Men Newton viste at når massen er fordelt symmetrisk over et endelig volum som er kuleformet, er det riktig å anta at hele massen er plassert i kulens sentrum. Dette er innholdet av Newtons skallteorem. En masse m med en utstrekning som er mye mindre enn Jordens radius R, kan også betraktes som punktformig. Gravitasjonskraften fra Jorden kan derfor uttrykkes ved tyngdeakselerasjonen
Setter man her inn verdiene for G, jordmassen M = 5.97×1024 kg og dens radius R = 6.37×103 km, kommer den målte verdien for g frem.
Denne gravitasjonskraften gir tyngde til alle legemer på Jordens overflate. En mer nøyaktig beregning av den fulle tyngdekraften må også ta hensyn til Jordens rotasjon. Den gir opphav til en sentrifugalkraft som vil gi et lite bidrag samtidig som den medfører at Jorden ikke er helt kuleformet, men er litt sammentrykt ved polene. Verdien av tyngdeakselerasjonen varierer dermed fra g = 9.79  m/s2 ved ekvator til 9.83  m/s2 ved polene hvor sentrifugalkraften ikke bidrar.
Gravitasjonspotensialet
Newtons gravitasjonslov sier at kraften mellom to kuleformete masser er tiltrekkende og rettet langs forbindelseslinjen mellom deres tyngdepunkt. Da dens størrelse avtar omvendt proporsjonalt med kvadratet av avstanden mellom disse, er kraften konservativ og varierer likedan som Coulomb-kraften mellom to elektrisk ladete partikler. Begge disse kreftene kan derfor skrives som gradienten av et potensial som varierer omvendt proporsjonalt med avstanden.
Da gravitasjonskraften mellom to masser alltid er attraktiv, mens den elektriske kraften mellom to ladninger med samme fortegn er frastøtende, vil gravitasjonspotensialet Φ ha motsatt fortegn. Utenfor en kuleformet masse som er plassert i origo, vil det derfor være
i en avstand r. Den tilsvarende tyngdeakselerasjonen kan finnes fra dette potensialet ved den fundamentale sammenhengen og spiller samme rolle her som det elektriske feltet gjør i elektrostatikken. I dette enkle tilfellet blir den
hvor er = r/r er en enhetsvektor som peker bort fra massen M. Da en liten masse m vil bli påvirket av gravitasjonskraften F = m g, kan det være naturlig i analogi med det elektriske tilfellet å kalle g for gravitasjonsfeltet.
Uansett formen eller opphavet til potensialet, vil det påvirke en partikkel og gi den en bevegelse som er gitt av Newtons andre lov,
Ligningen er uavhengig av massen til partikkelen fordi den inertielle massen er lik den gravitasjonelle massen. Det er den sentrale delen av ekvivalensprinsippet.
I en høyde z over jordoverflaten er gravitasjonspotensialet -GM/(R + z). Ved å anta at z << R, kan dette forenkles til
Da det første leddet på høyre side er en konstant, er potensialet i praksis likt med gz. Det tilsvarer at tyngdeakselerasjonen g i slike lave høyder effektivt kan anses å være konstant. En liten masse m som befinner seg i dette potensialet har en potensiell energi mgz. Slippes den slik at den faller ned til z = 0, får den en hastighet v som er bestemt ved at denne energien går over i ren kinetisk energi (1/2)mv2. Det gir at v = √ (2gz) uavhengig av størrelsen til massen m som allerede vist av Galileo Galilei. For eksempel, hvis z = 5 m, får massen en hastighet på nesten 10 m/s når den treffer bakken.
I det motsatte tilfelle hvor massen m blir gitt så stor hastighet at den kan bevege seg fritt bort fra Jorden, må den gis en kinetisk energi som er større enn den potensielle energiforskjellen mGM/R. Hastigheten må derfor være større enn unnslipningshastigheten
som blir 11.2 km/s. Den er større for fra tyngre planeter, mens den er 2.3 km/s fra Månen. Når hastigheten er over denne grensen og ingen andre krefter virker på massen, vil den ikke bevege seg i en lukket ellipsebane, men i en åpen hyperbelbane.
Kontinuerlig massefordeling
Gravitasjonspotensialet fra flere massepunkt Mi  som befinner seg i posisjoner ri, kan finnes ved å summere opp bidragene fra hver av dem. Det totale potensialet i et punkt r er derfor
Dette kan brukes til å finne potensialet som skapes av en massefordeling med endelig utstrekning. Har den en massetetthet ρ, vil hvert lite volumelement inneholde en tilsvarende liten masse. Det totale potensialet kan så finnes ved å integrere over hele rommet,
og er siden blitt kalt for Poissons ligning. Den er en lokal utgave av Newtons gravitasjonslov og spiller i den sammenheng samme, viktige rolle som Gauss' lov har for det elektriske potensialet i elektrostatikken.
Einsteins gravitasjonsteori
I sin spesielle relativitetsteori viste Einstein i 1905 hvordan Maxwells teori for elektromagnetiske krefter var forenlig med hans postulat om lyshastighetens konstante verdi i alle inertialsystem. Slike krefter kan beskrives ved elektromagnetiske felt som følger fra et firevektor potensial Aμ(x) som forener de elektriske og magnetiske kreftene i klassisk elektrodynamikk. Disse feltene eksisterer i et firedimensjonalt tidrom som har en flat geometri.
Noen få år etter dette gjennombruddet tok Einstein opp spørsmålet om hvordan Newtons gravitasjonsteori kunne gjøres kompatibel med hans nye relativitetsprinsipp. Han ville nå gjøre fysikkens lover gyldig i alle referansesystem, ikke bare i inertialsystem forbundet ved Lorentz-transformasjoner, men helt generelt relatert til hverandre med vilkårlige koordinattransformasjoner. I praksis vil det si å kunne beskrive fysikk også i akselererte koordinatsystem. Det lykkes han ved å introdusere ekvivalensprinsippet som sier at det er ikke noen forskjell mellom gravitasjonskrefter og de krefter man er utsatt for når man akselereres.
Ikke-euklidsk geometri
En av de første erkjennelser som førte Einstein til å oppgi euklidsk geometri i akselererte system, kom fra betraktninger rundt relativitetsprinsippet anvendt i et roterende referansesystem. For en observatør som står utenfor skiven, vil lengden til et linjestykke i skiven som går gjennom rotasjonsaksen, ikke bli utsatt for noen lengdekontraksjon da hver del beveger seg vinkelrett til hastigheten det beveger seg med. Derimot vil et linjestykke langs omkretsen til en sirkel i skiven med sentrum i rotasjonsaksen, bli observert som kortere enn den sanne lengden som en observatør på skiven vil måle. For en slik observatør vil derfor forholdet mellom omkrets og radius til sirkelen være større enn 2π . Derfor er geometrien på skiven ikke-euklidsk. Men observatøren på skiven opplever også en sentrifugalkraft som prøver å slynge hen utover. Begge observasjonene i det roterende referansesystemet kan beskrives ved Riemanns differensialgeometri. Dette gjelder i alminnelighet for alle akselererte referansesystem og derfor også for hvordan gravitasjon arter seg.
Alle egenskaper ved Riemannske geometrier kan utledes fra en symmetrisk, metrisk tensor gμν(x) som gir avstanden mellom nærliggende punkt. I et inertialsystem er den gitt ved Minkowski-metrikken ημν. I et kartesisk koordinatsystem er dens komponenter diagonale med verdiene (+1,-1,-1,-1) og en fri partikkel vil følge en rett linje i tidrommet. Beskrives denne relativistiske partikkelen derimot ved bruk av krumlinjete koordinater, vil denne rette linjen se ganske annerledes ut og kalles en geodetisk kurve. Den kan beregnes fra ligningen
hvor τ er partikkelens egentid og størrelsene Γμαβ  er Christoffel-symbol. De er gitt ved førstederiverte av den metriske tensoren. Her og i det følgende brukes Einsteins summekonvensjon hvor man summerer over all like indekser. Denne geodetiske ligningen tilsvarer bevegelsesligningen for en ikke-relativistisk partikkel i Newtons gravitasjonsteori.
Ekvivalensprinsippet identifiserer krefter som skyldes akselerasjon, med gravitasjon. Derfor vil en fri partikkel i et vilkårlig gravitasjonsfelt få en bevegelse som er gitt ved samme ligning. Men da behøves Christoffel-symbolene som igjen krever kjennskap til den metriske tensoren. Denne kan beregnes fra Einsteins feltligning.
Relativistisk gravitasjonslov
Newtons gravitasjonslov sier at den andrederiverte av potensialet Φ er i hvert punkt proporsjonal med massetettheten ρ i samme punkt. I Einsteins teori er Φ erstattet med det metriske feltet gμν. Da masse og energi i enhver relativistisk teori er ekvivalente, vil ρ måtte erstattes med energi-impulstensoren Tμν. Strukturen til en relativistisk gravitasjonslov må da bli at den andrederiverte av den metriske tensoren er proporsjonal med denne tensoren.
Den eksakte sammenhengen fant Einstein kunne uttrykkes ved Riemanns krumningstensor for tidrommet. Mest kompakt skrives den som
hvor lyshastigheten c er et signal om at dette er en relativistisk teori. På venstre side opptrer Einsteins krumningstensor, mens på høyre side får energi-impulstensoren bidrag fra alt som kan gi opphav til gravitasjon. Det inkluderer også mørk energi og en kosmologisk konstant. Denne fundamentale ligningen er nå litt over hundre år gammel og gir en forklaring av alle fenomen som er styrt av gravitasjon.
Det matematiske innholdet av ligningen sies vanligvis å være at massen eller energien som energi-impulstensoren beskriver, bidrar til å gi det omliggende tidrommet en krumning. Dette kommer til uttrykk ved at det får en metrikk som skiller seg fra Minkowski-metrikken. All bevegelse i tidrommet er fri på den måten at hver partikkel følger en geodetisk kurve. At to masser tiltrekkes mot hverandre, skyldes bare at deres felles tidrom får en slik form at de føres automatisk mot hverandre selv om ingen krefter virker mellom dem.
Begrepet kraft har bare en klar mening i newtonsk fysikk der partikler beveger seg langsomt og effekten av gravitasjon er liten. I Einsteins teori tilsvarer det at den eneste metriske komponenten som skiller seg fra Minkowski-metrikken, er