cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Thorleif Lund
Han debuterte på teaterscenen på Nationaltheatret i Oslo i 1905, i sammen sesongen opptråte han også på Centralteatret i Oslo, og deretter på Den Nationale Scene i Bergen (1908–1913). I filmdebuterte han hos det Skandinavisk-Russisk Handelshus i København hvor han medvirket i en rekke filmer før han seinere i 1914 kom til Nordisk Film hvor han de neste tre årene spilte med i omkring 35 filmer. I september 1917 tvang de forverrede økonomiske omstendighetene omkring 1. verdenskrig Nordisk Film til å si opp kontrakten med 50 skuespillere, blant disse Thorleif Lund. Sammen år tok han med sin kone Ebba Thomsen, og en rekke andre tidligere Nordisk Film skuespillere, Philip Bech, Alma Hinding, Birger von Cotta-Schønberg på en teaterturne i Norge og Sverige, men uten den store suksessen. I spilte han sin siste film, Republikaneren hos Olaf Fønss i Astra Film. Etter at filmarbeidet tok slutt var han forretningsmann blant annet som reklamesjef hos Magasin du Nord.
Thorleif Lund var gift to ganger, første gang den 7. oktober 1908 med malerinnen Janna Lange Kielland Holm, og seinere i 1915 med den danske skuespillerinnen Ebba Thomsen. Han døde 30. juni 1956 og ligger begravet på Gentofte Kirkegård.
Fyrilund kirke
Fyrilund kirke var ei kirke på Kirkhus i Kongsvinger. I middelalderen og ennå ei stund inn i nyere tid utgjorde det nåværende Brandval sogn to sogn: Fyrilund sogn og Berger sogn. De to tilhørende kirkene var begge forfalne og ubrukelige og ble nedlagte da ei ny kirke felles for de to sogna ble oppført på Brandval etter kongelig bevilling 29. august 1648. Fyrilund er det gamle navnet på Kirkhus i Brandval, og Kirkhus har sitt navn fra kirka som sto der. Denne kirkas sogn må ha omfatta den nordlige delen av Brandval sogn og Berger sogn den sørlige. Et brev forteller at Gjølstad på vestsida av Glåma hørte til Berger sogn, så elva var ikke delelinje. Fyrilund kirke var i den katolske tida via til Laurentius. I et byggeregnskap fra den første halvdelen av 1600-tallet nevnes det at de to klokkene fra Berger kirke og Fyrilund kirke ble støpt om til en ny en til den nye Brandval kirke. Disse to veide tilsammen 54 kilogram. I tillegg til dette ble det kjøpt inn 216 kilogram malm for å støpe den nye klokka. Klokkene i de to gamle kirkene kan altså ikke ha vært særlig store. Biskop Jens Nilssøn skriver i sine opptegnelser fra bispevisitasen i 1597 at Fyrilund kirke da holdt gudstjeneste hver fjerde søndag.
Veldre kirke
Veldre kirke er en kirke fra 2000 i Ringsaker kommune i Innlandet fylke.
Byggverket er i tre og har 275 plasser.
Med sitt 30 meter høye tårn er den et landemerke i landskapet. Altertavlen er laget av Gunnar Torvund. Et eget åttekantet kapell har 30 plasser.
Tidligere kirke
Før dagens kirke hadde Veldre en laftet korskirke fra 1726. Den hadde en altertavle skåret i 1790 av Anders Olsen Sæther (og en skåret i 1694 av Johannes Skraastad) samt prekestol (1737), døpefont (1728) og korskille (1728) laget av Lars Pinnerud. Kirke med inventar brant den 26. september 1996. Det mistenkes at brannen skyldtes feil ved det elektriske anlegget.
Alfiva-lovene
Alfiva-lovene (oppkalt etter kongsmoren Alfiva, mor til kong Svein Knutsson, og regent over Norge 1029–1035) var et sett med lover innført av danekongen Knut den mektige etter hans erobring av landet i 1028. Innholdet i lovene er særlig kjent fra Ågrip.
Knut innførte et mer europeisk regjeringssystem, etter mønster fra danske og særlig engelske lover. Han krevde direkte skatter fra bøndene, som aldri hadde vært under direkte skattlegging før. Det ble forbudt å reise utenlands uten kongens tillatelse. Et nytt leidangsystem som var hardere for bøndene ble innført.
Disse nye rettighetene kongen tok, førte til en økende misnøye og var i stor grad grunnen til opprøret som kastet Alfiva og hennes sønn ut av landet i 1035. Flere av lovene ble fjernet ved Langøysund-forliket i 1040. Håkon Magnusson Toresfostre avskaffet de fleste gjenværende av disse lovene på 1090-tallet.
Harold Wilson
James Harold Wilson, baron Wilson av Rievaulx, (født 11. mars 1916 i Huddersfield i West Yorkshire, død 24. mai 1995 i London) var en britisk politiker fra Labour Party som var statsminister i Storbritannia fra 1964 til 1970 og igjen fra 1974 til 1976.
Biografi
Wilson studerte økonomi ved University of Oxford og begynte i studietiden å interessere seg for politikk. Etter å ha arbeidet som statstjenestemann under annen verdenskrig ble han i 1945 innvalgt for valgkretsen Ormskirk i det britiske underhuset. Etter en valgreform i 1950 representerte han valgkretsen Hoyton ved Liverpool.
Han var medlem av Underhuset i årene 1945–1983. I 1947 ble Wilson handelsminister i Clement Attlees regjering. Han forlot regjeringen i 1951 som en protest mot Attlees sosial- og forsvarspolitikk. Han ble sentral i Labour venstrefløy, og var medlem av partiets sentralstyre fra 1952. Han var medlem av Labours skyggekabinett, som tiltenkt finansminister. Fra 1963 til 1976 var han formann i Labour, etter at Hugh Gaitskell overraskende døde i 1963.
Hans første periode som statsminister innebar avskaffelse av dødsstraff, og mer liberale lover rundt sensur, homoseksualitet, abort og skilsmisse. Samtidig var det økonomiske vansker, med devaulering og i andre periode et ydmykende kriselån fra IMF.
Utenrikspolitikken under Wilson ble preget av kriser i de tidligere koloniene, spesielt i Rhodesia og Sør-Afrika. Wilson motstod presset fra USA om å sende styrker til Vietnam. Etterhvert som økonomien i Storbritannia forverret seg, sank imidlertid oppslutningen fra velgerne. Da meningsmålingene gikk bedre, skrev Wilson ut nyvalg. Labour tapte valget den 19. juni 1970, og Wilson ble etterfulgt som statsminister av Edward Heath. Tross det bitre nederlaget fortsatte Wilson som partileder og ble 6. mars 1974 statsminister på nytt, etter at Heath heller ikke hadde lykkes i å føre en politikk som førte til forbedring i landets økonomi.
16. mars 1976 erklærte Wilson overraskende sin avgang som statsminister og at han ville trekke seg helt fra politikken. Utenriksminister James Callaghan etterfulgte Wilson som statsminister den 5. april 1976. Wilson var likevel frem til 1983 innvalgt i parlamentet og ble deretter utnevnt til life peer som Baron Wilson of Rievaulx. Medlemskap i Hosebåndsordenen hadde han fått i 1976. Etter 1985 trakk han seg nesten fullstendig bort fra offentligheten.
Arkeologiåret 1683
Arkeologiåret 1683 er en oversikt over blant annet utgravninger, fødte og avdøde personer med tilknytning til arkeologi i 1683.
Fehrbelliner Platz undergrunnsstasjon
Fehrbelliner Platz undergrunnsstasjon er en undergrunnsstasjon på Berlins undergrunnsbanenettverk. Fehrbelliner Platz er på linjene U3 og U7.
Stasjonen åpnet 12. oktober 1913 samtidig med resten av U3-linjen. U7-delen av stasjonen åpnet 29. januar 1971 under utvidelsen fra Möckernbrücke undergrunnsstasjon. Stasjonens inngangsparti var da blitt komplett ombygget i en omdiskutert 1970-talls «oljeplattform-stil».
Torget Fehrbelliner Platz som stasjonen ligger på er oppkalt etter kommunen Fehrbellin i Brandenburg. Fehrbellin er kjent på grunn av slaget ved Fehrbellin mellom Brandenburg-Preussen og Sverige i 1675. Torget har form av en hestesko og er omkranset av kontorbygninger fra den nasjonalsosialistiske perioden. Blant annet det hovedkvarteret for den tidligere Tysk arbeidsfront som sto ferdig i 1943.
Peru under Sommer-OL 1988
Peru under Sommer-OL 1988. Tjueen sportsutøvere, sju menn og fjorten kvinner fra Peru deltok i sju sporter under 1988 i Seoul. De kom på delt 36.-plass med en sølvmedalje. Rodrigo Ranguna var Perus flaggbærer under åpningsseremonien.
Bremnes
Bremnes har flere betydninger:
Bør Børson Jr. (film fra 1974)
Bør Børson Jr. er en norsk humoristisk filmmusikal fra 1974 regissert av Jan Erik Düring, og med manus av Harald Tusberg. Den er basert på teatermusikalen fra 1972, også den med Rolv Wesenlund i hovedrollen. Begge er basert på Johan Falkbergets roman Bør Børson Jr. fra 1920. Sentrale biroller spilles av Britt Langlie, Sølvi Wang, Tom Tellefsen, Rolf Sand og Alf Malland.
I 1976 kom Bør Børson II, en oppfølger.
Handling
Filmen handler om den stormannsgale og naive bondegutten Bør Børson, som søker både penger, ære og berømmelse. Alle i bygda møtes på landhandelen til Bør Børson. Bør har vært i Trondheim. Der har han lært å snakke som byfolket, og lagt til seg en rekke fakter og fraser som passer seg for storfolk. Etter at han har blitt storkar i hjembygda, tar han turen til hovedstaden. Her blir han rik på aksjespekulering, men hans beundring for det storslåtte kombinert med en solid dose naivitet skaper mange vanskeligheter for ham. Etter en nedtur kommer han seg atter på fote og returnerer til hjembygda som en rik og aktet mann. Her blir han gjenforent med sin kjære Josefine Torsøien og de gifter seg.
Popularitet og økonomi
Bør Børson Jr. ble den nest mest besøkte filmen på norske kinoer i 1974, bare forbigått av den norske filmkomedien Den siste Fleksnes (også denne med Wesenlund i hovedrollen). Bør Børson gikk også på kino i 1975 og endte opp med et besøktall på 1,1 millioner, mens Den siste Fleksnes endte opp på 957 000 besøkende. Bør Børson var fram til 2009 den syvende mest besøkte norske filmen gjennom tidene.
Kritikerne
De norske anmelderne mente jevnt over at filmen var bra, men de fleste mente samtidig at den var for lang. Mange roste Wesenlunds tolkning som Bør. Bergensavisene gav den imidlertid hard medfart, blant annet skrev Rolf Døcker i Bergens Tidende at filmen var: «Anstrengt, en forsert sans for gøy som er til å gråte over», mens Bergens Arbeiderblad beskrev den som en «endeløs rad av flauser».
Arkeologiåret 1894
Arkeologiåret 1894 er en oversikt over blant annet utgravninger, fødte og avdøde personer med tilknytning til arkeologi i 1894.
Bør Børson Jr. (film fra 1974)
Kritikerne
Flere mener at filmen største styrke ligger i innsatsen til Rolv Wesenlund, Egil Monn-Iversen og Harald Tusberg.
Arkeologiåret 1894
Fødsler
|| arkeolog ||align=center| ||align=center|1992 ||
Bør Børson Jr. (film fra 1974)
Historisk bakgrunn
Oppkomlinger har vært et yndet tema for flere norske forfattere. Falkberget kalte ham Bør Børson jr. Han svingte seg opp i jobbetiden, eller det Falkberget selv kalte «den verste tulltiden». Jobbetiden kunne forvandle den største «bygdetulling» til millionær med et håndgrep takket være aksjespekulasjon og litt fremdrift. Men jobbetiden kunne like fort føre til at nyslåtte millionærer måtte ta veien fra «Capitol og til den tarpeiske klippe». Falkbergets bok er en roman som karikerer de mange oppkomlingene som fantes i jobbetiden.
Annet
Filmen hadde førpremiere på Colosseum kino i Oslo den 6. februar 1974 med spesielt inviterte gjester, blant dem Kronprins Harald og Kronprinsesse Sonja. Sjefredaktør i Aftenposten Reidar Lunde var en av pådriverne for førpremieren. Visningen var en del av festdagen til «Christian Radichs venner», ledet av Lasse Kolstad.
Teaterversjonen ble også satt opp i Danmark, som Børsbaronen, så i Sverige, så på Island.
Postkolonialisme
Postkolonialisme er en betegnelse på et tverrfaglig studiefelt innenfor humaniora og samfunnsvitenskap.
«Postkolonialt» kan forstås som et beskrivende og temporært begrep, som betegner forholdene i tidligere kolonier etter avviklingen av kolonistyret. De fleste som beskjeftiger seg med fagfeltet vil imidlertid forholde seg til en videre definisjon:
Termen «postkolonialisme» betegner studiet av forhold som angår såvel tidligere kolonier, som tidligere kolonimakter – og ikke minst samspillet mellom de ulike partene. Studiene avgrenses ikke til tiden etter kolonialismens sammenbrudd.
Slike postkolonialistiske perspektiver knytter an til poststrukturalisme og postmodernisme, der Michel Foucaults diskurs-begrep og komplekse forståelse av makt, og Jacques Derridas dekonstruksjon er sentrale elementer.
Denne formen for postkolonialisme har møtt kritikk fra mer tradisjonelle (f.eks. marxistiske) fagkretser, der man ønsker klarere «frontlinjer» og distinksjoner mellom «undertrykker» og «undertrykt». Enkelte søker en mellomvei, der kompleks forståelse brukes til etablering av bevisst forenklede motsetningsforhold (s.k. «strategisk essensialisme»).
Som foregangsmenn innenfor postkoloniale studier nevnes ofte psykiateren Frantz Fanon og forfatteren Chinua Achebe. Etter at fagfeltet ble etablert, har litteraturviterne Edward Said, Gayatri Chakravorty Spivak og Homi Bhabha, og sosiologen og medieviteren Stuart Hall vært blant de mest markante bidragsyterne.
Separatistrett
Separatistrett innebærer:
Matematikkdidaktikk
Matematikkdidaktikk, eller matematikkens fagdidaktikk, er et fagområde som har tette bånd til både matematikk og didaktikk. Matematikkdidaktikken tar særlig for seg spørsmål knyttet til læring av og undervisning i matematikk, og noen sentrale spørsmål kan være: Hva er matematikk? Hvordan lærer vi oss matematikk? Hva kan lærere gjøre for at elever og studenter skal lære matematikk?
Separatistrett
Utgangspunktet ved konkurs er at driften skal avvikles og alle formuesgoder fordeles likt mellom kreditorene. Et slikt krav mot boet kalles dividendekrav. Som regel er det for lite verdier igjen til å dekke alle kreditorenes krav fullt ut, slik at dividendefordringer som oftest dekkes bare delvis – og noen ganger nesten ikke i det hele tatt.
Matematikkdidaktikk
Historie
Elementær matematikk var en del av utdanningssystemet i de fleste eldre sivilisasjoner, inkludert antikkens Hellas, Romerriket og oldtidens Egypt. I de fleste tilfeller var formell utdanning i matematikk kun tilgjengelig for menn av tilstrekkelig høy status.
Separatistrett
Det er derimot en del unntak fra hovedregelen om lik fordeling. – Noen av kreditorene har særlig prioritert rett til dekning; pantesikrede fordringer dekkes først. Deretter dekkes massefordringer. Deretter annen gjeld i prioritetsrekkefølge.
Matematikkdidaktikk
Historie
Etter modell av Platons inndeling hørte matematikken (spesielt aritmetikk og geometri) inn under kvadrivium. Denne strukturen ble videreført i den klassiske utdanningen i Europa gjennom hele middelalderen. Undervisningen i geometri var i all hovedsak basert på Euklids Elementer fra ca. 300 f.Kr.. Lærlinger innenfor flere yrker kunne forvente å lære praktisk matematikk som var relevant for deres profesjon.
I renessansen ble den akademiske statusen til matematikken svekket, særlig fordi den var så sterkt knyttet til handel. Selv om det fortsatt ble undervist i matematikk ved universitetene i Europa, ble den sett på som underordnet filosofien.
Denne trenden ble endret noe på 1600-tallet, da flere ledende universiteter opprettet professorater i matematikk. Likevel var det uvanlig at matematikk ble undervist utenfor universitetene. Isaac Newton fikk for eksempel ingen formell undervisning i matematikk før han begynte på University of Cambridge i 1661.
Separatistrett
Her vil pantesikrede fordringer typisk være (2) rettigheter som ikke påvirkes av debitors konkurs.
Matematikkdidaktikk
Historie
På 1700-tallet og 1800-tallet førte den industrielle revolusjon til en enorm befolkningsvekst i byene. Grunnleggende ferdigheter knyttet til tall og telling ble viktige i denne nye urbane livsstilen. Innenfor det nye offentlige utdanningssystemet fikk matematikken en sentral rolle.
Separatistrett
I forhold til (1) kan nevnes som eksempler: En kjøper av en fast eiendom og får dette tingslyst (og dermed skaffer seg rettsvern) før selger går konkurs, vil overfor konkursboet ha en særlig rett – en separatistrett – til eiendommen.
Matematikkdidaktikk
Historie
I løpet av 1900-tallet var matematikk blitt en sentral del av læreplanen i de aller fleste land.
Hovedtrekk i matematikkdidaktikkens historie
Matematikk er en av de eldste vitenskapene vi har, og det har blitt undervist i matematikk «til alle tider». Med et slikt syn på matematikkdidaktikk som vitenskap, kan vi si at den har en like gammel historie som matematikken selv. Bevisstheten omkring matematikkdidaktikk som egen disiplin vokste imidlertid særlig fram på slutten av 1950-tallet, og det er derfor vanlig å betrakte det som et relativt ungt fagfelt.
Separatistrett
En som kjøper en løsøreting før selger går konkurs, kan ha separatistrett til denne tingen etter interesselæren.
Matematikkdidaktikk
Filosofi
Ett av hovedspørsmålene innenfor matematikkdidaktikken er «Hva er matematikk?» Synet på matematikk er svært viktig, og det har store konsekvenser for utdanningen. Hvis en for eksempel ser på matematikk som noe nærmest guddommelig, et sett med endelige regler, objektiv kunnskap; så medfører det at matematikken ikke kan ilegges noe sosialt ansvar. Hvis man derimot ser på matematikk som en sosial konstruksjon, blir det snakk om kontinuerlig undersøkelse og læring, og fagfeltet blir aldri et avsluttet produkt. Det gir dermed også mening at elevene selv skal konstruere, skape og gjenskape den matematiske kunnskapen, og dette er noe vi ser komme til uttrykk i de fleste moderne læreplaner.
Organisasjoner
Matematikkdidaktikk som fagdidaktisk forskningsfelt er godt organisert. Det finnes flere organisasjoner – både nasjonalt og internasjonalt – som har fokus på matematikkdidaktikk, og de fleste av disse organiserer også jevnlige konferanser. ICMI (The International Commission on Mathematical Instruction) er en internasjonal organisasjon som av mange blir sett på som hovedorganisasjonen for forskning i matematikkdidaktikk. Kommisjonen ble grunnlagt i 1908 med Felix Klein som første president. Hvert fjerde år arrangeres den internasjonale kongressen for matematikkdidaktikk (ICME), og det er ICMI som har overoppsynet med disse konferansene. I tilknytning til ICMI fins det flere studiegrupper:
I 1997 ble ERME (European Society for Research in Mathematics Education) dannet, med mål om å bedre kommunikasjon og samarbeid innen forskning i matematikkdidaktikk i Europa.
I Norge er det ikke noen egen organisasjon som samler forskere i matematikkdidaktikk, men Landslaget for matematikk i skolen (LAMIS) er en organisasjon for lærere og andre som er interessert i matematikk i skolen. LAMIS består av en rekke lokallag, og organisasjonen arrangerer jevnlig kurs og konferanser rettet mot lærere. Tidsskriftet Tangenten retter seg mot en lignende gruppe, og er et norsk tidsskrift med fokus på matematikk i skolen. Tangenten blir utgitt av Caspar forlag i Bergen, og her publiseres ulike typer artikler av lærere, forskere og andre.
Forskning
Forskning innenfor matematikkdidaktikk er knyttet til matematikkundervisningens og matematikkinnlæringens teori og praksis. Selv om matematikkdidaktikk er en relativt ny vitenskap, er forskingen mangfoldig og internasjonal. Vi kan skille mellom en del sentrale aspekter:
Gjennom disse aspektene er matematikkdidaktikken knyttet til flere andre disipliner, som pedagogikk, pedagogisk psykologi, epistemologi, sosiologi, antropologi, matematisk logikk, matematikkens historie med flere.
Læreplaner
Første gang matematikk ble nevnt som undervisningsfag i leseplanene var i 1604. Emnene som skulle undervises var de fire regneartene, brøk, ligninger med én ukjent og litt geometri.
I 1739 kom den såkalte forordningen om skolene på landet. Denne sa blant annet at skolene overalt i Danmark og Norge skulle innrettes slik at alle skulle opplæres i lesing skriving og regning. Alle barn skulle nå gå på skole i 5 år, og de skulle altså lære kristendomskunnskap, lesing, skriving og regning, om det var ønske om det fra foreldrene. Foreldrenes medbestemmelse her førte nok til at der ikke var så mye regneundervisning på landsbygda. Noen særlig endring i disse forholdene ble det ikke før omkring 100 år senere.
I 1834 kom Plan hvorefter undervisningen og disciplinen i almueskolerne paa landet skal indrettes, og instrux for lærerne ved almueskolerne. Dette var en ganske liten plan, som var mest opptatt av disiplin og de mer praktiske sidene av skolehverdagen, men ett avsnitt tar også for seg undervisningen i lesing, skriving og regning. Etter dette har matematikk vært en sentral del i alle norske læreplaner for grunnskolen. Høsten 2006 ble også matematikk for første gang et eget emne (kalt Antall, rom og form) i rammeplanen for barnehagene.
Kunnskapsløftet
Hovedområdene i faget er:
Planen gir også en beskrivelse av grunnleggende ferdigheter i faget, samt kompetansemål og vurdering i faget.
Bly
Bly er et grunnstoff med kjemisk symbol Pb og atomnummer 82.
Historie
Bly har vært kjent for mennesker i over 7 000 år. Bly er et vanlig grunnstoff i store deler av verden, i tillegg er det relativt lett å utvinne. Bly er også mykt, og derfor lett å bearbeide. Bly har tidligere blitt brukt i vannrør, dette var særlig vanlig i Romerriket (det engelske ordet for rørlegger - plumber - stammer fra bruken av bly - latinsk: plumbum - til vannrør). Siden 1980-tallet har man forsøkt å redusere bruken av bly på grunn av de alvorlige helsefarene. Bly brukes derfor ikke lenger i bensin, maling eller i vannrør.
Egenskaper
Bly er et mykt, tungt og giftig metall med en matt, grå farge. Det regnes som tungmetall, og har det høyeste atomnummeret av de stabile grunnstoffene. Til tross for at bly er et metall er det en dårlig elektrisk leder. Bly oksiderer meget langsomt i tørr luft eller oksygenfritt vann. I fuktig luft dannes et beskyttende sjikt av blyoksid. I oksygenholdig vann løses bly sakte opp. Blys mekaniske styrke kan lett økes ved å legere det med andre metaller, som for eksempel antimon.
Isotoper
Naturlig forekommende bly består av 4 isotoper, hvorav 3 er stabile: 206Pb (24,1 %), 207Pb (22,1 %) og 208Pb (52,4 %), og 1 er ustabil (og dermed radioaktiv): 204Pb (1,4 %) med halveringstid 1,4 · 1017 år. Den lange halveringstiden gjør at 204Pb ofte blir betraktet som stabil. I tillegg finnes 34 kunstig fremstilte ustabile isotoper, hvorav de mest stabile er 205Pb med halveringstid 1,53 · 107 år, 202Pb med halveringstid 52 500 år, 210Pb med halveringstid 22,3 år og 203Pb med halveringstid 51,873 timer. Alle de resterende isotopene har halveringstider kortere enn 1 døgn, og de fleste kortere enn 1 time.
CAS-nummer: 7439-92-1
M42 Duster
M42 Duster er en amerikansk selvdrevet luftvernkanon. Kjøretøyet bruker mange deler fra M41 Walker Bulldog lett stridsvogn, men er utstyrt med doble 40 mm maskinkanoner. Det ble utviklet tidlig på 1950-tallet, og var i produksjon til 1956. Siktingen foregår optisk, og det er ingen mulighet for å bruke radarsiktemidler.
Den har vært i tjeneste med Østerrike, Hellas, Guatemala, Jordan, Libanon, Taiwan, Thailand, Tunisia, Tyrkia og Venezuela.
Bly
Forekomst
Bly forekommer sjelden i ren form naturlig, men finnes i noen mineraler som galenitt (blyglans), cerusitt (blykarbonat), krokoitt (blykromat) og anglesitt (blysulfat). Naturlig forekommende bly er toverdig.
M42 Duster
I amerikansk tjeneste ble det etterfulgt av M163 Vulcan. Produsenten var General Motors, og det ble laget over 3 700.
Kilder
Foss, Christopher; Jane's AFV Recognition Handbook, Jane's, ISBN 0-7106-1043-2
Bly
Forekomst
Den viktigste kommersielle kilden til produksjon av «nytt» bly er blyglans, men gjenvinning sto for 76 % av blyforbruket i USA i 2007. Det ble i 2007 produsert 3 550 tonn bly med Kina som den største produsenten (1 320 tonn), fulgt av Australia, USA og Peru. Verdens bly-reserver anslås til 1,5 milliarder tonn.
Anvendelse
Nåværende: Tidligere:
Helseeffekter
Bly er et giftig metall som kan gi alvorlige nerve- og hjerneskader, siden bly hindrer signaloverføring mellom nervetrådene. Blyforgiftning er også nevnt som en mulig årsak til schizofreni. Stoffet tas lettere opp av barn enn av voksne. Bly akkumuleres i beinbygningen, og har svært lang utskillelsestid.
Blyeddik (også kalt blysukker eller blyacetat) er et giftig stoff med søt smak. Blyeddik ble faktisk brukt som søtningsstoff i vin hos romerne, og er nevnt som en årsak til at flere av de romerske keiserne hadde demenssymptomer.
Bård Ylvisåker
Bård Urheim Ylvisåker (født 1982) er en norsk programleder, revyartist, musiker og komiker mest kjent fra revygruppen Ylvis (sammen med broren Vegard). De har gjort en rekke TV-programmer og hadde eget talkshow på TVNorge med tittelen I kveld med YLVIS. Han har også utgitt flere sanger sammen med sin bror, deriblant sangen og musikkvideoen «The Fox», som fikk oppmerksomhet utenfor Norges grenser.
Biografi
Han ble født i Bergen, men tilbrakte også deler av barndommen i Angola.
Hans profesjonelle karrière startet høsten 2000 med forestillingen «Ylvis – en kabaret», etter at Peter Brandt hadde oppdaget Bård i en av hans forestillinger på Fana Skoleteater. Derfra økte populariteten betraktelig. Sommeren 2004 solgte de billetter for 4,8 millioner til forestillingen «Ylvis – En konsert», som gikk i Tønsberg.
Det var musiker Rune Larsen som introduserte brødrene på TV. Han hadde sett forestillingen deres i 2000 og inviterte dem til å gjøre faste innslag i hans musikkprogram Absolutt norsk i 2001.
Somrene 2006 og 2008 var de programledere for radioprogrammet O-fag på P3. I 2007 var de programledere i reise-dokumentarserien Norges herligste på TVNorge, der de reiste Norge rundt og besøkte forskjellige originale mennesker. Året etter ledet de det humoristiske gameshowet Ylvis møter veggen på TVNorge og i 2009 det sportsrelaterte gameshowet Hvem kan slå Ylvis på samme kanal. I 2010 hadde de programmet Nordens herligste på TVNorge, som var en ny versjon av Norges herligste, men denne gangen med hele Norden. Mest oppmerksomhet i TV-sammenheng fikk de med talkshowet I kveld med Ylvis som de ledet fra 2011 til 2016. Det var i dette programmet de i 2013 sendte musikkvideoen «The Fox», som også fikk internasjonal oppmerksomhet. I 2018 stod de bak dokumentar/musikal-TV-serien Stories from Norway på samme kanal. Serien ble nominert til syv priser foran Gullruten 2018. I 2020 ledet de humorprogrammet Ylvis på holmen med Calle og Magnus på TVNorge (sammen med Calle Hellevang-Larsen og Magnus Devold). I 2022 var han aktuell med den musikalske tv-serien Ylvis i Sogn på VGTV der han sammen med brødrene sine, Vegard og Bjarte, reiste til Sogn for å lage åtte nye låter om slektas hjembygd. I 2023 tok han over som programleder i humorprogrammet Kongen befaler etter Atle Antonsen.
Bør Børson 2
Bør Børson 2 er en norsk komedie- og filmmusikal fra 1976 regissert av Stein Roger Bull, med manus av Harald Tusberg. Filmen er oppfølgeren til Bør Børson Jr. fra 1974. Rolv Wesenlund spiller også her hovedrollen, mens viktige biroller spilles av Britt Langlie, Rolf Sand, Helge Reiss, Alf Malland, Wilfred Breistrand og Frimann Falck Clausen. Manus er basert på Johan Falkbergets føljetong Den nye Bør Børson jr., fra 1927. Denne kom noen år etter Bør Børson og er mindre kjent siden den ikke ble tatt med i Falkbergets samlede verker.
Filmen ble ikke i nærheten av den publikumssuksessen som den første ble. Mens den første hadde 1,1 millioner besøkende endte oppfølgeren på en 9.-plass med bare 85 500 besøkende.
Handling
Handlingen er lagt til 1925. Olderdalens store sønn, Bør Børson Jr. er tilbake og hovedpersonen er nå blitt bygdas midtpunkt og befestet sin stilling som dalens ubestridte hersker. Han har nå både pressen, banken og børsen i sin hule hånd, og oppfører seg omtrent som en konge. Bør vil også gjøre alle klar over hans storhet, og Nord-Europas rikeste mann har ambisjoner. Han strever etter å bli den mest norske, med Målstræv, Klesdraktsbunad og Nasjonal Sparsamheit som hjertesaker og vil tvinge resten av bygda til å støtte opp om sine storslåtte ideer. Bør blir forskrekket når han oppdager at hans svigerfar er i ferd med å bli mer norsk enn han. Svigerfaren er i ferd med å reise bygdas høyeste flaggstang. Dette kan ikke Bør sitte rolig og se på, og dermed er kampen og forviklingene i gang.
Anmelderne
Aftenpostens anmelder gav den lunken mottakelse, men mente samtidig at den hadde noen morsomme scener. Anmelderen mente videre at hovedproblemet var et svakt manus.
Innspilling
Filmen ble betydelig omarbeidet etter en før-premiere visning i Sandefjord i slutten av august. Lengden ble også betydelig kortet ned. Endringene ble gjort på grunn av den kjølige mottakelsen den fikk.
Store deler av filmen ble innspilt ved Jaktslottet Råsjøen.
Irenisme
Irenisme kommer av det greske ordet eirene, som betyr fred.
Irenisme beskriver en holdning og innstilling som er positiv til fred og forsoning i religiøse og konfesjonelle spørsmål. Noen definerer det med "fredsvitenskap". Den motsatte holdning kommer frem i begrepet polemikk. Irenisme er en viktig brikke i økumenisk dialog – når man ikke vil ha enighet for enhver pris.
I protestantismens første tid var irenikk en egen teologisk disiplin.
Eksterne lenker
Katolsk leksikon (dansk)
Centre (Haiti)
Centre er et av Haitis ti departementer. Det er den eneste provinsen på Haiti uten kyst. Departementet hadde i 2012 en beregnet folkemengde på 712,138.
Péligre kraftverket, som står for mye av Haitis strømforsyning ligger i Centre.
Carl Andre
Carl Andre (født 16. september 1935) er en amerikansk kunstner, og en av de viktigste skikkelsene innenfor minimalismen.
Andres arbeider tar ofte i bruk naturlige eller enkle tilvirkede materialer som metallplater, murstein, sementblokker o.l., som arrangeres i enkle mønstre flatt liggende på gulvet, eller i stabler som skulpturelle former.
Friidrett under Sommer-OL 2008 – Maraton kvinner
Øvelsen Maraton for damer ved Sommer-OL 2008 fant sted den 17. august i en byrundbaneløype speseilt laget for konkurransen i Beijing, og ble avsluttet inne på Beijing National Stadium. Kvalifikasjonskravene var 2 timer 37 minutter (A-krav) og 2 timer 42 minutter (B-krav).
Kirsten Melkevik Otterbu representerte Norge og kom på 34.-plass.
De nederlandske Antiller under Sommer-OL 1988
De nederlandske Antiller under Sommer-OL 1988. Tre sportsutøvere fra De nederlandske Antiller deltok i tre sporter under Sommer-OL 1988 i Seoul. Det var åttende gangen som De nederlandske Antiller deltok i et OL. De vant en sølvmedalje, landets første olympiske medalje, og kom på delt 36.-plass på medaljestatistikken.
Monticello
Et bilde av Monticellos fasade mot vest var på baksiden av amerikanske 5-cent mynter (kalt «Nickels») fra 1938 til 2003, bildet kom tilbake på myntene fra 2006, og var også på baksiden av amerikanske to-dollarsedler som ble trykket fra 1928 til 1966.
Mum Bett
Bett var analfabet og etterlot ingen skriftlige notater om sitt liv. Hennes livshistorie har blitt satt sammen av ulike skrifter av samtidige som hun fortalte sin historie til.
I 1780 forhindret Bett husholdherskeren fra å slå datteren hennes, Betsy, men Bett skjermet datteren og fikk et dypt sår i armen.
Whatever
Whatever kan vise til
I musikk:
Mappevurdering
Mappevurdering er en vurderingsform som brukes som elev- eller studentvurdering i grunnskolen, den videregående skolen og i høyere utdanning. Selve mappen består av en rekke arbeider som eleven eller studenten har produsert i løpet av (deler av) utdanningsløpet, og som han eller hun selv har valgt ut til å bli gjenstand for vurdering. Man skiller gjerne mellom utforskende prosesstekster og presentasjonstekster som inngår i den endelige vurdering.
Ved bruk av mappevurdering håper man å dokumentere en bredere og kontinuerlig faglig utvikling over tid hos eleven eller studenten, mens en eksamen ofte dokumenterer eksamenskandidatens innsikt i en smal del av faget på et gitt tidspunkt. Mappearbeidet kan enten erstatte eller supplere andre vurderingsformer som prøver og eksamener. Begrepet brukes ofte synonymt med begrepet mappemetodikk. Mappemetodikk er da et samlebegrep for pedagogiske metoder som tar i bruk mapper for å samle, presentere, dele, vurdere og utvikle elevers/studenters arbeid under medvirkning av eleven/studenten og ledsaget av refleksjon over utvalg, grad av åpenhet og progresjon av arbeidene.
Historie og bakgrunn
Mappemetodikk er forankret i sosiokulturell læringsteori og støtter opp under fleksible læringsprosesser. Metodikken brukes fra slutten av 1990-tallet (i takt med den teknologiske utviklingen) mer og mer i en digital variant. I Norge ble ideen blant annet støttet av myndighetene i Utdannings- og forskningsdepartementets satsingen ”Program for digital kompetanse” der bruk av digitale mapper var et eksplisitt mål. I planen heter det: «Innen 2008 skal vurdering med digitale mapper være tatt i bruk på alle nivå i utdanningen.» Bruk av digitale mapper ble oppfattet å kunne støtte mer fleksible læringsformer og læringsarenaer i skolen og høyere utdanning.
Definisjon
Ifølge Paulson, Paulson & Meyer 1991:60. O. Dysthe 02 (LUNA) er en mappe en «systematisk samling studentarbeid som viser innsats, framskritt og prestasjoner innen et eller flere områder. Samlingen må omfatte studentmedvirkning når det gjelder valg av innhold, utvalgskriterier, kriterier for å bedømme nivået, og den må vise studentenes selvrefleksjoner».
Sentrale områder som må klargjøres før man kommer i gang med mappemetodikk er:
Ved bruk av mappemetodikk er det viktig at studenter og lærer har klart for seg hva den enkelte student skal kunne og hva han/hun skal være i stand til å gjøre. Studentene skal ha klart for seg hva som skal læres og hvordan det skal læres og brukes. Ved bruk av mappemetodikk er det viktig at studentene og lærer kommer fram til hva som skal inn i mappen for å kunne demonstrere hva studenten kan og hva han/hun er i stand til å gjøre. Det er videre sentralt hvilke produkter i mappen som skal vurderes og hvor disse produktene skal ligge i mappen (f.eks i presentasjonsmappen som er et nivå i mappen som presenterer ferdige produkter).
Mappen
En tradisjonell (papirbasert) mappe er en systematisk samling med elev-/studentarbeider som viser innsats, prosess, progresjon, refleksjon innenfor et fagområde. I dag er det også vanlig å bruke digital mapper som bygger på de samme prinsippene som en vanlig, papirbasert mappe, men som også har noen andre kjennetegn:
Den digitale mappen lagres og organiseres digitalt enten åpent på Internett eller i et lukket internettbasert system (Learning management system, LMS, som «ClassFronter» eller «It's Learning»), bygges opp ved hjelp av digitale virkemidler og digitale strukturerings- og kommuniseringsmåter så vel i læringsprosessene som i dokumentasjonen av disse (for eksempel multimedialitet, interaktivitet og hypertekstualitet) Den digitale mappen gir mulighet for elevene/studentene å ha innsyn i hverandres mapper, som igjen gir mulighet for samarbeidslæring og kollektive prosesser og produkter. Den gir, hvis den ligger offentlig på nettet, muligheter for autentiske og varierte skrivesituasjoner og mottakergrupper. Graden av transparens og åpenhet vil være resultat av en avveining mellom personvern (gjelder spesielt grunnskolen) på den ene siden og nevnte pedagogiske gevinster på den andre siden. Her vil en åpen dialog mellom berørte parter (elever/studenter, lærere, foresatte) i demokratiske, medvirkningsintensive prosesser være viktige forutsetninger for å lykkes.
Teoretisk bakgrunn
Nyere teori om læring viser til at læring ikke kan forstås ved hjelp av overføringsmetaforen. Teoretikeren Bakhtin er for eksempel opptatt av at mening skapes mellom de involverte, i selve dialogen mellom den som taler og den som hører. Forståelse blir utviklet og stiger gradvis frem i samarbeid og i konflikt med samtalepartnere. Et sosiokulturelt perspektiv vil vektlegge at vurderingen bør være integrert del av læringsaktiviteten. Kvaliteten på den lærende sin deltakelse i læringsprosessen bør inngå i vurderingsgrunnlaget. Sosiokulturelle perspektiv innebærer at kunnskap blir konstruert gjennom samhandling og i en kontekst og ikke primært gjennom individuelle prosesser. Læringsprosessene bør derfor gi rom for interaksjon, dialog og felles kunnskapsbygging på alle steg. En del av kognitivismens tankegods som har fått mest gjennomslag i pedagogikken, er metakognisjon”, det vil si evnen til å kunne reflektere over sin egen tenkning, forståelse og læring og bli bevisst om hvordan en best lærer. Flere aspekt ved mappevurdering kan også forankres i kognitive teorier om metakognisjon og selvregulering (Dysthe 2003: 42-44).
Siden alle elever er forskjellige er det naturlig at strukturen i elevenes mapper også er forskjellig. Dette er tilpasninger eleven, foreldrene og læreren kan bli enige om i fellesskap. Alle elevene bør ha sin egen mappe, og årsaken til dette er at alle elever kan klare å mestre noe. Mappen bør ikke inneholde bare tekst, men kan også ha tegninger, bilder, regneark osv. For å produsere noe på datamaskinen kreves det kun at eleven kan trykke på tastene. På den måten vil det være mulig å dokumentere framgang hos alle elever. For mange elever som sliter med finmotoriske bevegelser vil produksjon av arbeider på datamaskinen kunne virke svært inspirerende. Årsaken til dette er at de uten hjelp kan produsere fullt lesbare tekster. Bruk av digitale mapper åpner i stor grad for muligheten til differensiering. Alle elever har rett til tilpasset opplæring, og denne vurderingsformen ivaretar disse rettighetene.
Den digitale mappen
Det er en utfordring å definere hva som skiller en digital mappe fra en vanlig mappe. Dysthe mener digitaliserte mapper er et eksempel på at læringsprosessene kan endre seg når det medierte redskapet skifter karakter. I første omgang vil mange bruke elektroniske mapper bare som et annet lagringsmedium enn den papirbaserte mappen, men etter hvert som lærere og studenter blir fortrolige med de nye mulighetene som elektroniske mapper innebærer, vil det påvirke læringen, uten at vi i dag helt vet hvordan (Dysthe 2003: 49). Her blir det sagt noe om mulige fordeler ved å bruke digitale mapper.
Lettere å oppdatere digitale mapper
Selve mappen består av en rekke arbeider som eleven eller studenten har produsert i løpet av (deler av) utdanningsløpet, og som han eller hun selv har valgt ut til å bli gjenstand for vurdering. Fordi tekstene i en digital mappe blir lagret og organisert digitalt blir de mer dynamiske ved at de stadig kan forbedres, utvides og oppdateres, men det er også lettere å kopiere arbeidet til hverandre ukritisk og uten at kilder blir brukt.
Lettere å publisere mappearbeid for en større offentlighet
En digital mappe vil kunne være mer eller mindre åpen og tilgjengelig for andre. Økt offentliggjøring av eget arbeid kan skape større motivasjon og mer kunnskapsdeling. Skrivesituasjonen blir også mer autentisk ved at man forholder seg til reelle mottakere.
Lettere å inkludere ulike skrivesjangre
Med digitale mapper kan man i større grad benytte seg av mediespesifikke virkemidler i læringsprosesser og dokumentasjon.Mappevurdering representerer nye kommunikasjonsformer i skjæringspunktet mellom muntlig og skriftlig samtale. I tillegg kan man bruke mappene til korte skriftlige sjangere som logg, innlegg i diskusjonsforum, anmeldelse og e-post.
Lettere å bidra med multimodalt materiale
Mappene vil kunne omfatte forskjellige typer dokumentasjon: både verbalt, auditivt (musikk), visuelt (tegninger) og tredimensjonalt materiale (videoopptak). Dette kan gi større muligheter for tilpasset opplæring fordi elever lærer best på ulike måter.
Lettere å utvikle kollektive mappetekster
Den teknologiske utviklingen gjør det nå mulig å lage kollektive mappetekster i en helt annen grad enn før. Elever kan samarbeide på nye måter i ulike faser av arbeidet. Det blir også lettere å vurdere studentens utvikling og å dele arbeid med andre elever. Arbeidene kan også bli tilgjengelig for et videre publikum, det blir mer offentlig. Dermed vil læringsprosessene ikke bare knytte seg til produksjonen av mappeobjektene, men også til diskusjoner av arbeidet. Se artikkel av Baltzersen og Tolsby (2008) for hva som bør kjennetegne en radikalt åpen mappe.
Nye dokumentasjonsformer
Mappene vil kunne omfatte forskjellige typer dokumentasjon: både verbalt, auditivt (musikk), visuelt (tegninger) og tredimensjonalt materiale (videoopptak). Det kan danne et bredere grunnlag for vurdering av eleven og det gir også større muligheter for tilpasset opplæring fordi elever lærer best på ulike måter.
Hvordan bruke digitale mapper overfor foreldre?
Et av hovedpoengene med mappevurdering er at eleven selv er sterkt involvert i sin egen evaluering underveis. De får selv være med på å velge ut hvile arbeider de ønsker å presentere i sin mappe. På denne måten blir elevens mappe et ”skrytealbum” hvor eleven virkelig får vise hva han kan, en samling arbeider eleven forhåpentligvis er stolt av.
Troll Airfield
Norsk Polarinstitutt har invitert elleve land som opererer i Dronning Maud Land til samarbeid om Dronning Maud Land Air Network Project (DROMLAN). Troll Airﬁeld er en del av luftnettverket sammen med Cape Town i Sør-Afrika og den russiske forskningsstasjonen Novolazarevskaja nordøst for Troll. Passasjerer blir fløyet inn fra fastlandet og så transportert med mindre fly videre til deres endelige reisemål.
Mappevurdering
Hvordan bruke digitale mapper overfor foreldre?
Når eleven skal vise fram mappen til foreldrene er det svært viktig at foreldrene gir positiv tilbakemelding. Det er ikke lov å komme med kritikk! Dette er de arbeidene eleven er mest stolt av, og ved å kritisere disse vil dette være svært lite inspirerende for eleven. Ved å rose vil eleven føle mestring, og følelsen av å oppnå anerkjennelse vil for mange elever skape motivasjon til videre arbeid. Det er viktig at bruk av digitale mapper ikke blir en form for overvåkning av elevens aktivitet, men at det blir et ledd i elevens faglige utvikling. Mappen skal heller ikke bli en arkivmappe hvor eleven oppbevarer sluttprodukter, men en levende mappe hvor man kan endre og forbedre sine arbeider. Lærer og foreldre skal også ha fokus på både prosess og sluttprodukt. Ofte er det den summative evalueringen som får hovedfokus, men det er svært viktig at også den formative evalueringen vektlegges.
Troll Airfield
Flyplassen har vist seg å være populær ettersom den har bidratt til å senke kostnadene i forbindelse med forskning i Antarktis. C-130 Hercules og lignende fly har regulære flyvninger. Rullebanen begrenser ikke størrelsen på besøkende fly. Troll Airfield er bare åpen for trafikk i forbindelse med forskning. Det ytes ingen tjenester for kommersiell trafikk. Flyplassen er åpen fra oktober til februar i den antarktiske sommersesongen. Den 28. november 2012 landet det for første gang et Boeing 737-fly på Troll. Flyet transporterte 33 personer og returnerte dagen etter til Cape Town.
Mappevurdering
Hvordan bruke digitale mapper overfor foreldre?
I henhold til Opplæringslovens paragraf 3-2 har foreldre krav på en planlagt og strukturert samtale med sitt barns kontaktlærer minst to ganger i året. I denne samtalen skal foreldrene informeres om hvordan eleven jobber i det daglige, samt hvordan de ligger i forhold til de ulike kompetansemålene fra Kunnskapsløftet. Det skal også i slike samtaler diskuteres hva som kan gjøres for å forbedre elevens prestasjoner i de ulike fagene. I en slik samtale vil det være naturlig å presentere elevens digitale mappe. Elever som har fylt 12 år har rett til å delta på disse møtene, men svært mange kontaktlærere ønsker at eleven deltar allerede fra 1.skoletrinn. Disse konferansetimene vil kunne få en svært nyttig rolle i elevens utvikling dersom eleven selv er med på å presentere sin egen mappe. Det krever refleksjon og egenvurdering slik at eleven selv blir i stand til å velge hvilke arbeider han ønsker å presentere.
Å bruke mapper etter endt skolegang
Den tradisjonelle vurderingsformen legger gjerne opp til at elevene har en eksamen ved slutten av studiet. Det arbeidet som elevene har jobbet med underveis blir derfor ikke så viktig. Mye av det blir slettet. Til eksamen får man også ofte bare tilbakemelding i form av en karakter. Man får ikke vite hva som var bra og ikke bra. Du har lite dokumentasjon på hva du har jobbet med underveis etter endt utdanning.
Hvis man lager en ordentlig mappe vil den kunne være fin å vise frem til kommende arbeidsgivere. Tenk hvis du går på videregående og går på media og kommunikasjon. Her er det stor sannsynlighet at du kommer til å jobbe med mange spennende prosjekter. Her kommer elevene til å jobbe med spennende reklameforslag, layouter og kreative forslag. Disse spennende prosjektene er det jo viktig å få lagt i en digital mappe. Når også denne digitale mappen blir evalueringsform da er det jo viktig for elevene at denne blir så bra som mulig. Her kommer elevene til å gjøre sitt beste. Se for deg hvor stor fordel det er å komme med de produktene som en har jobbet godt med til en fremtidig arbeidsgiver. Gjennom mappen får også arbeidsgiver en god bekreftelse på som søkeren er den riktige til den aktuelle stillingen.
Begrensninger
Noen av dagens utfordringer er at ulike elektroniske plattformer og læringsplattformer ikke er kompatible. Det innebærer at de ikke uten videre kan brukes på tvers eller inngå i samspill med nye typer terminaler. Dette betyr at flere av systemene ikke er gode nok til å legge grunnen for kreativitet og samarbeid. Det er i gang arbeid for å implementere en standard som skal støtte opp under digitale mapper som en livslang mappe som følger en elev/student gjennom alle utdanningstrinn. Global Learning Consortium har utvilket spesifikasjonene for dette, men disse er det få som følger.
Alternativer
Alternativer som er mer åpne for kreativitet i form av enkel publisering er for eksempel blogger. Blogger eller blogging er fra 2004 i ferd med å tas i bruk til undervisningsformål. Eksempler kan ses på adressen: http://educational.blogs.com/. Noen blogger (moblogs) gir også mulighet til å publisere bilder, video, tekst og lyd direkte fra mobiltelefon. I norsk sammenheng er ungdom de mest aktive brukerne av mobiltelefoner, og det gjenstår å se om f eks moblogs kan bli brukt til pedagogiske formål.
Lyngdalsfe
Lyngdalsfe eller lyngdalsku er en gammel norsk ferase fra Lyngdal i Vest-Agder. Den er rødbrun av farve, kollet (uten horn), forholdsvis liten (cirka 380 kg. levendevekt) og leverer melk med en forholdsvis høy fettprosent (cirka 4,23 prosent). Den var opprinnelig spesielt utbredt på Sørlandet.
I 1947 ble ferasen av landbrukssamvirket slått sammen med andre lokale storferaser, som vestlandsk raudkolle, vestlandsk fjordfe og grått mørefe, til én rase, sør- og vestlandsfe. Da avlslaget for dette feet i 1968 gikk inn i norsk rødt fe (NRF), gikk rasebetegnelsen lyngdalsfe ut av bruk.
I dag finnes feet i Lyngdal, Lista, Ryfylke, Sverige og Færøyene. Ommund Fidjeland kjempet hardt for å holde feet som en ren rase, og derfor eksisterer Lyngdalskua fortsatt.
Lyngdalskua var symbolet i det tidligere kommunevåpenet til Lyngdal kommune, og det står en statue av en lyngdalsku i full størrelse i kommunens sentrum.
Letocetum
Letocetum er levningene av en romersk bosetning innenfor hva som i dag sognet til den engelske landsbyen Wall i Staffordshire. Bosetningen var en viktig militær skysstasjon ved krysset mellom de romerske veiene Watling Street (den romersk veien til nordlige Wales) og Icknield Street, i dag motorveiene A5 og A38. Det lå en festning, castrum, som bevoktet området der. Stedet eies og drives i dag av National Trust under navnet Letocetum Roman Baths Site & Museum. Man kan se ruiner etter romerske bygningene, og funn er samlet i et museum på stedet.