cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Ringkrage (blomst)
Den ligner på kronkrage, men er lavere, opptil 60 cm høy. Skivekronene er purpur. Randkronene er hvite med gul basis og kan ha røde, purpur eller brunrøde bånd. Planten vokser på dyrket eller forstyrret grunn der forholdene er tørre og solrike. Arten hører hjemme i Marokko, men dyrkes som sommerblomst i hager og er forvillet mange steder. I Norge er den funnet forvillet én gang, i et petuniabed i Frognerparken i 1971.
Galleri
Blomsterfargen varierer mye:
Diontolobus
Diontolobus er en slekt av gnagbiller som lever i død ved, på råtnende plantedeler, i lagrede matvarer eller på sopp. Larvene er rovdyr.
Utseende
Små (ca. 3 mm), avlange og nokså flate gnagbiller, blanke og fint hårete, rødbrune med litt diffuse, mørke tegninger. Oversiden er tett og kraftig punktert.
Levevis
Man regner med at larvene til disse billene er rovdyr, og de kan finnes i mange ulike habitater. De har svært kraftige kjever og kan gnage ganger i ganske hard ved eller andre materialer. De finnes i død vegetasjon, død ved, i sopp (særlig poresopper), også noen arter på tørre, lagrede matvarer. Disse billene er brede og flate og når de klekkes etterlater de seg karakteristiske, flate flygehull (som en myntinnkast-slisse lagt på siden). I dag er de utryddingstruet fordi moderne skogbruk har ødelagt de fleste av deres levesteder.
Utbredelse
Arten lever i Chile og Argentina.
Systematisk inndeling
I tillegg til de beskrevne artene er det kjent flere, hittil ubeskrevne arter fra Argentina og Chile
Lova Rajaona
Tosiharilova «Lova» Rajaona (født 6. april 1974 i Antanifotsy) er en politiker på Madagaskar. Hun ble i desember 2019 valgt som den første kvinnelige ordføreren i Antanifotsy (distrikt og kommune) i regionen Vakinankaratra. Rajaona vokste opp i Orléans i Frankrike, og tok Examen Artium på Lycée Voltaire d'Orléans, før hun flyttet til Norge i 1993. Hun studerte ved Universitetet i Bergen og har bachelorgrad i kultur-og samfunnsvitenskap, og mastergrad i fransk.
Rajaona er engasjert i kampen mot fattigdom, korrupsjon og urettferdighet på Madagaskar. Hun er blant annet medstifter og styreleder i den norske veldighetsorganisasjonen Blueways. Organisasjonen jobber primært mot bekjempelsen av fattigdommen på Madagaskar.
EM i basketball for menn 1971
EM i basketball for menn 1971 (europamesterskapet i basketball for menn) ble arrangert i Essen og Böblingen i Vest-Tyskland i 1971.
Andreas Tölzer
Andreas Tölzer (født 27. januar 1980 i Bonn) er en tysk judoka.
Under sommer-OL 2012 i London vant han bronse i +100-kilosklassen. Han har i tillegg to sølv fra VM i 2010 og 2011 i tillegg til ett gull og to bronse fra EM.
VM i friidrett 2017 – 800 meter kvinner
Øvelsen 800 meter kvinner ved VM i friidrett 2017 blir avholdt på Olympiastadion i London 10. 11. og 13. august 2017.
Rekorder
Følgende var gjeldende rekorder førmesterskapet:
Følgende rekorder ble satt under konkurransen:
Forsøksheat
De tre første i hvert heat (Q) og de seks raskeste ellers (q) kvalifiserte seg til semifinalene.
Semifinaler
Semifinalene fant sted den 11. august med tre heat som følgende:
De to første i hver semfinale ( Q ) og de to raskeste ( q ) kvalifiserte seg til finalen. De samlede resultatene ble som følger:
Finale
Finalen fant sted den 13. august kl 20:10. Resultatene var som følgers: (photo finish)
Ferrán Torres
Ferran Torres García (født 29. februar 2000) er en spansk fotballspiller som spiller for FC Barcelona.
Landslaget
Han ble tatt ut i s EM-tropp til EM i fotball 2021.
Han ble tatt ut i s tropp til VM i fotball 2022 i Qatar.
Eryalus
Eryalus er en slekt av biller som tilhører den artsrike underfamilien Lamiinae i familien trebukker (Cerambycidae).
Utseende
En nokså stor trebukk med lange antenner. Kroppen er lysgrå med fine, brune tverrstriper. Pronotum er nærmest sylindrisk med en kort pigg et stykke bak midten av hver sidekant.
Levevis
Disse billene har larver som lever i død ved av løvtrær, ofte like under barken.
Utbredelse
Slekten er utbredt i Sørøst-Asia (Borneo og Sumatra).
Jim Brennan
James «Jim» Brennan (født 1940) er en amerikansk tidligere skihopper fra Leavenworth, Washington. Han vant det canadiske mesterskapet i hopp i 1958 og USAs nasjonale mesterskap i 1960. Brennan var en del av USAs hopplandslag fra 1959 til 1962. Han var reserve på USAs lag til OL i Squaw Valley i 1960, og var også tatt ut til VM i Zakopane i 1962, uten å få starte.
Víctor Crisólogo Espejo
Han var utdannet i juss ved Universidad Católica Los Ángeles de Chimbote, og var folkevalgt medlem av Perus kongress for regionen Ancash fra 2011 til 2016, og var medlem av partiet Perú Posible.
Jim Brennan
Etter at han la opp i 1962 og tok utdannelse ved Western State College i Colorado, ledet han avdelingen for alpint i Steamboat Springs Winter Sports Club. I 1968 flyttet han til Bend, Oregon og etablerte seg etter hvert som eiendomsmegler. Han ble tatt opp i The American Ski Jumping Hall of Fame i 2009.
Víctor Crisólogo Espejo
Crisólogo døde den 17. januar 2021 av covid-19, i en alder av 68 år.
Erik Loe (leder)
Erik Loe (født 18. oktober 1957) er en norsk næringslivsleder og fotballeder. Han ble født og vokste opp i Hokksund i Øvre Eiker, og spilte i barne- og ungdoms-årene fotball for Hokksund Idrettslag.
På idrettsfronten var han styreleder i Stabæk Fotball i tolv år fram til 2006 da han tiltrådte stillingen som visepresident i Norges Fotballforbund (NFF). Han var også konstituert generalsekretær i 2009, i tiden mellom oppsigelsen av Karen Espelund og utnevnelsen av Paul Glomsaker. Han gikk av som visepresident i 2010, og ble i 2011 foreslått av Divisjonsforeningen som presidentkandiat, men sa seg uaktuell da påtalenemnda i NFF innstilte påtale mot han i forbindelse med den kontroversielle overgangen da Veigar Pall Gunnarson gikk til Vålerenga. Fire personer, sportsdirektør i Vålerenga, Truls Haakonsen, sportssjef i Stabæk, Inge André Olsen, styreleder i Stabæk Fotball AS, Lars Holter-Sørensen og Tor Q. Aaserød, styremedlem i Stabæk Fotball AS, sto tiltalt for grovt bedrageri med en strafferamme på seks års fengsel, og oppmerksomheten i pressen var enorm. Loe mente i vitneboksen at hele overgangssaken var bygget på løgn fra norske medier. Det ble full frikjennelse for de fire fremtredende fotballederne.
I 2015 fikk han nasjonal oppmerksomhet når han lagde Facebook-siden "Vi som krever at Sjeiken 2015 blir spilt på P1". Siden ble laget i kjølevannet av at TIX sin sang Sjeiken 2015 fikk kritikk for grov tekst og karakterisert som både sexistisk og rasistisk.
Erik Loe er nå (i 2023) seniorrådgiver i kommersiell avdeling hos NFF
Chen Ding
Chen Ding (født 5. august 1992 i Yunnan) er en kinesisk kappgjenger.
Han ble olympisk mester under Sommer-OL 2012 i London på distansen 20 km. kappgang på tiden 1.18.46 som var ny olympisk rekord.
Verdenscupen i alpint 2016/17 — Storslalåm kvinner — Killington
World cup i storslalåm for kvinner i Killington lørdag 26 november 2016
Eksterne lenker
Offisiell resultatside
Emilie Beckmann
Emilie Beckmann (født 4. februar 1997 ) er en dansk svømmer. Hun vant sølvmedalje på 50 meter butterfly under Kortbane-EM i svømming 2017.
I 2021 tok hun en 22. plass for landet sitt på 100 meter butterfly under Sommer-OL 2020 i Tokyo og kvalifiserte seg derfor ikke til semifinalene på øvelsen. og deltok på stafettlaget på 4 × 100 meter medley som med 15. plass ble utslått i forsøksheatet.
Artanna (Ohio)
Artanna er et kommunefritt område (unincorporated community) i Knox County, i delstaten Ohio i USA.
Historie
Samfunnets navn er en sammenslåing av Arthur "Art" og Anna Wolfe, eierne av bensinstasjonen på sted.
Annette Myre Jørgensen
Jørgensen har tidligere vært førsteamanuensis i spansk språk på Institutt for Fremmedspråk ved Universitetet i Bergen fra 1992 til 2016. Fra 1986 ti 1992 var hun timelærer ved Universitetet i Stockholm, hvor hun også mottok forskerstipend. Hun er utdannet cand.mag i spansk språk fra Universitetet i Navarra (1981), Forskarutbildning fra Stockholms Universitet (1987) og Dr.Philos fra Universitetet i Bergen (1998).
Jørgensen er medforfatter av to bøker: Youngspeak in a Multilingual Perspective og Diccionario de Expresiones y Locuciones del Español. Jørgensen har bygget opp COLA-korpuset, som har muntlig, uformelt ungdomsspråk fra 13 til 19 år, med tekst og lyd fra Madrid og andre spansktalende hovedsteder. Materialet er tilgjengelig for forskere over hele verden.
Karantenenemnda
Karantenenemnda (tidligere Karanteneutvalget ) er en norsk statlig nemnd som med hjemmel i § 4 i karanteneloven treffer vedtak om karantene og saksforbud ved politikeres overgang til stilling eller verv utenfor statsforvaltningen eller etablering av næringsvirksomhet.
Obskurantisme
Obskurantisme betyr uvilje mot opplysning og åndsfrihet, eller uvitenskapelighet og mystisisme.
Karantenenemnda
Sekretariatet er lagt til Kommunal- og distriktsdepartementet (som ved nemndas opprettelse het Kommunal- og moderniseringsdepartementet).
Obskurantisme
Jon Elster argumenterte i 2006 for at deler av norsk og internasjonal forskning (særlig postmodernisme og dekonstruksjonisme ) har preg av «bløt obskurantisme» og i 2007 for at deler av samfunnsvitenskapene, særlig økonomifaget, har preg av «hard obskurantisme» fordi de driver med formalisme «på tomgang». Elster gjentok kritikken internasjonalt i 2011. Bakgrunn var blant annet enkelte tildelinger av Holbergprisen.
Karantenenemnda
Medlemmer
Nemnda består av en leder, en nestleder og tre øvrige medlemmer. Minst to av medlemmene skal ha vært statsråd, statssekretær eller politisk rådgiver, og minst to av medlemmene, herunder nemndas leder eller nestleder, skal ha juridisk embetseksamen eller master i rettsvitenskap.
Plasma
Plasma (fra gresk. πλάσμα plásma «form») kan bety:
Nærjordsasteroide
Nærjordsasteroider er asteroider som har jordnære baner. Alle nærjordsasteroider er i bane mellom 0,963 og 1,3 AU fra Sola det meste av tiden. Noen nærjordsasteroider krysser jordens bane og utgjør en potensiell trussel for planeten. To nærjordsasteroider har blitt besøkt av romfartøy: (433) Eros av NASAs NEAR Shoemaker, og 25143 Itokawa av JAXAs Hayabusa. Nærjordsasteroider er en underklasse av jordnære objekt.
Yolanda Hightower
Yolanda Hightower (født 1. januar 1961) er en amerikansk landhockeyspiller.
Hun representerte USA under Sommer-OL 1988 i Seoul, hvor laget hennes ble nummer 8.
Extraliga (Tsjekkia) 2023/24
Tabellen
Hvert lag spiller mot hver motstander fire ganger (to hjemme og to borte) i totalt 56 serierunder. De fire beste lagene kvalifiserer seg til kvartfinalen og nummer 5–12 til åttendedelsfinalen. Laget som ender nummer 14 må spille kvalifisering for plass i Extraliga 2024/25.
Beverly Hills Brats
Beverly Hills Brats er en amerikansk komediefilm fra 1989. Regissert av Jim Sotos, filmen er spilt av Peter Billingsley, Martin Sheen, Burt Young, Terry Moore, George Kirby, Ruby Keeler (i hennes siste film) og Whoopi Goldberg i en cameorolle.
Handling
Scooter (Billingsley) er en tenåring fra en velstående Beverly Hills-familie. Etter at faren til plastikkirurgen (Sheen) gifter seg på nytt, blir Scooter nærmest ignorert av faren og stemoren (Moore), og blir behandlet dårlig av sine to andre bortskjemte søsken, Sterling (Ramón Estévez) og Tiffany (Cathy Podewell). Scooter legger en plan for å forfalske sin egen kidnapping for å få foreldrenes oppmerksomhet og ber om hjelp fra to humrende skurker, Clive (Young) og Elmo (Kirby). Etter at Scooter er «kidnappet» og det kreves løsepenger, innser han raskt at planen hans ikke fungerte, og foreldrene hans savner ham ikke.
Mimolochus
Utseende
En middelsstor, lyst gråbrun trebukk med små, svarte prikker.
Levevis
Disse billene har larver som lever i død ved av løvtrær, ofte like under barken.
Utbredelse
Arten er utbredt i Mexico.
Gloria Steinem
Steinem var spaltist for New York magasin og medgründer av Ms. magasinet. I 1969 publiserte Steinem artikkelen, «After Black Power, Women's Liberation», som brakte henne til nasjonal berømmelse som feministisk leder.
I 2005 grunnla Steinem, Jane Fonda og Robin Morgan Women's Media Center, en organisasjon som «jobber for å gjøre kvinner synlige og mektige i media».
, reiste Steinem internasjonalt som arrangør og foreleser, og var aktiv som talskvinne i media om spørsmål rundt likestilling for kvinner.
Blåstdemper
En «blåstdemper» (engelsk muzzle shroud, linear compensator, blast shield eller concussion reduction device (CRD)) er en innretning av sylindrisk eller annen form som omslutter munningen på et skytevåpen og som er utformet for å lede bort støy og sjokkbølger under avfyring fra skytteren samt andre som befinner seg bak og til sidene for våpenet. En blåstdemper er ofte montert på munningen.
En flammedemper uten langsgående åpninger kan sees på som en form for nlastdemper. En blåstdemper skiller seg fra en lyddemper ved at den primære oppgaven ikke er å dempe lyden, men snarere bare lede den bort ved å omdirigere lydtrykket for å øke komforten til skytteren og redusere munningsblåsten ned til et behagelig nivå.
En blåstdemper kan brukes sammen med andre typer munningsutstyr, som for eksempel rekyldemper, flammedemper eller hybridvarianter av flamme- og rekyldempere. På denne måten kan man oppnå noe redusert rekyl ved hjelp av en rekyldemper, men med mindre støy og trykk enn hva man normalt ville fått med bare rekyldemper. Imidlertid vil blåstdemperen vanligvis også øke rekylen noe i forhold til om man bare bruker munningsbrems.
Motivasjon
Selv med dobbelt hørselsvern (ørepropper og øreklokker) har enkelte skyttere opplevd hørselstap på grunn av høyt volum eller mye skyting, trolig på grunn av at sjokkbølgene fra munningsblåsten går gjennom bihulene og beinvevet i ansiktskraniet. Støyen oppleves ofte som økt når det skytes innendørs eller andre steder hvor det er trangt. Lyddempere brukes i økende grad av skyttere for å redusere sjokkbølgene og dermed hindre hørselsskader, men er ikke alltid et alternativ grunnet for eksempel varmskyting og tilhørende varmeflimmer. Blåstdempere fører sammenlignet med lyddempere ikke til særlig mye mer varmeflimmer, ettersom lyddemperens arbeid er å absorbere varmen fra det brente kruttet. Det ekstra varmeflimmeret kan gjøre det vanskelig å sikte presist, særlig på små mål på lang avstand. Lyddempere kan også være vanskelig å få tak i i enkelte land, mens blåstdempere vanligvis er i fritt salg.
En blåstdemper kan også øke komforten i forhold til en rekylbrems når det skytes liggende, ettersom det vil blåses opp mindre støv fra bakken.
Mengde støyreduksjon
Det supersoniske smellet ballistiske smellet rundt en flyvende kule ligger vanligvis rundt 136-138 dB, mens munningsblåsten kan nå 168 dB. Ved å omslutte munningen kan blåstdemperen fokusere og styre lydbølgene langs prosjektilets flyveakse bort fra skytteren. Dette kan alene dempe lydtrykket hos skytteren med 12-18 dB.
Målinger har vist at skyting med kompensatorer økte oppfattet lydnivå hos skytter med mellom 5 til 10 dB i forhold til skyting uten kompensator, og at det totale lydnivået hos skytter kan komme opp i 160 dB(A) ± 3 dB (en faktisk økning på 21-25 dB). En årsak til dette er at hjernen undervurderer støynivået på lydimpulser med kortere varighet enn 0.3 sekunder. Smertefullt ubehag oppstår ved ca. 120 til 125 dB(A), mens øvre smertegrense angis av noen kilder som 133 dB(A). For å dempe støynivået med tilstrekkelig mange dB er det derfor vanlig at skyttere med kompensator bruker «dobbelt hørselvern», som vil si både øreplugg og øreklokker, gjerne med aktiv støydemping.
Med utgangspunkt i et skuddsmell på 160 desibel, og fratrekt et forminsket lydtrykk hos skytteren på 12-18 dB for blåstdemperen, vil dette gi et hypotetisk støynivå på 142-148 dB hos skytter, som fremdeles ligger over smertegrensen på ca. 120 til 125 dB(A). Det således åpenbart ikke trygt å skyte kun med blåstdemper uten hørselvern, ettersom det hypotetisk enda er 22-28 dB ned til smertegrensen, og et godt hørselvern bør benyttes for å ta unna en viss den av de resterende antall desibel.
USA
I USA har ATF avgjort at blåstdempere ikke skal klassifiseres som lyddempere ettersom støyen ikke dempes når man måler lydtrykket på to målepunkter; 1 meter til siden og 0 meter foran (direkte til siden), samt 1 meter til siden og 5 meter foran. Den eneste funksjonen en ATF-godkjent blåstdemper utfører er dermed å skjerme området bak skytteren mot den verste kruttsmellen.
Mary Koboldt
Mary Koboldt (født 18. mars 1964) er en amerikansk landhockeyspiller.
Hun representerte USA under Sommer-OL 1988 i Seoul, hvor laget hennes ble nummer 8.
EM i basketball for menn 1975
EM i basketball for menn 1975 (europamesterskapet i basketball for menn) ble arrangert i Jugoslavia i 1975.
Ed Beach
Ed Beach er en amerikansk videospilldesigner, mest kjent for utviklingen av Civilization VI. Han ledet også utviklingen av utvidelsene Gods & Kings og Brave New World til Civilization V, og tidligere vært produsent for Cleopatra: Queen of the Nile utgitt av Sierra On-line og utvidelser til Tropico utgitt av Gathering of Developers. Beach er (per 2016) designer og programmerer hos Firaxis Games.
Ed Beach studerte datateknikk og russisk ved Dartmouth College fra 1981 til 1985. Han arbeidet en stund med telekommunikasjon, og ble ansatt hos det britiske spillutviklingsselskapet Breakaway Ltd i oktober 1999. Han var leder for produktutvikling, og hadde ansvar blant annet for utvidelsen Sid Meier's Civilization III: Conquests, fram til september 2008 da han gikk til Firaxis Games.
EM i basketball for menn 1973
EM i basketball for menn 1973 (europamesterskapet i basketball for menn) ble arrangert i Badalona og Barcelona i Spania i 1973.
Tympanopalpus
Tympanopalpus er en slekt av biller som tilhører den artsrike underfamilien Lamiinae i familien trebukker (Cerambycidae).
Utseende
En ganske stor og kraftig, brunsvart trebukk med kraftige antenner. Dekkvingene er mye bredere enn pronotum og har rettvinklede "skuldre". Pronotum er tønneformet med en kort pigg midt på hver sidekant.
Utbredelse
Arten er utbredt i Sørøst-Asia (Borneo, Sumatra).
Konsekvenser av global oppvarming for havet
Konsekvensene av global oppvarming for havet består av omfattende negative virkninger av dagens klimaendringer. Havnivået, kystlinjer, forsuring av havet, havstrømmer, sjøvannets kjemi og havets temperatur kan påvirkes av global oppvarming. Oppvarmingen kan utløse flere endringer av livet i havet og for klimasystemet. I neste omgang får endringene konsekvenser for samfunn i form av tapt levebrød, skader på liv og eiendom og redusert mattilgang. Alt etter graden av oppvarming kan endringene føre til store og uopprettelige skader.
Havforsuring, oksygentap og redusert utbredelse av sjøis, samt andre endringer, kan ytterligere forverre de forholdene som oppvarmingen forårsaker. Havet er knyttet sammen med andre deler av klimasystemet gjennom vannets- og karbonets kretsløp, samt energiutveksling mellom havet og atmosfæren. Dermed får endringene i havet betydning for hele kloden.
I havet finnes det unike habitater og naturmiljøer, flere av disse står i fare for å skades. Frem til 2100 forventes redusert samlet biomasse i havet og endring av artssammensetning. Endringene forventes å bli størst i tropene, men avhenger av utslippsscenarioer for CO2. Sjømat gir protein, fettsyrer, vitaminer og andre næringsstoffer. Alle verdens mennesker er direkte eller indirekte avhengig av havet. Over 4,5 milliarder mennesker får mer enn 15 % av sitt proteininntak dekket av sjømat. Global oppvarming gir stor risiko for svekket matsikkerhet, både for verden som helhet og regionalt. Allerede (2019) er det samfunn som opplever svekket tilgang til sjømat, spesielt de som lever i lavereliggende områder i Stillehavet og Vest-Afrika.
Globalt gjennomsnittlig havnivå forventes å øke med opp til 0,43 m innen 2100 for et scenario med små CO2-utslipp. For store utslipp forventes en økning på 0,84 m. Lavtliggende områder ved kysten er bosted for rundt 680 millioner mennesker (2019), og det er forventet at tallet vil ha økt til én milliard i 2050. Mindre, lavereliggende øystater bosetter rundt 65 millioner mennesker. For mange av disse samfunnene vil økt havnivå bety store fremtidige utfordringer.
Begrepsavklaringer – konfidens og sannsynlighet
FNs klimapanel utga i 2019 Special Report on the Ocean and Cryosphere in a Changing Climate (norsk: Spesialrapport om havene og kryosfæren i et endret klima) som kvantifiserer usikkerhet for å få frem graden av sikkerhet i sentrale funn:
Hvert nøkkelfunn er basert på forfatternes (oppgitt i referanselisten) vurdering av vitenskapelig belegg og faglig enighet. Konfidensgraderingen (konfidensnivå) gir en kvalitativ sammenfatning av forfatternes vurdering av gyldigheten av et funn, som bestemmes av belegg og enighet. Hvis usikkerheter kan kvantifiseres som sannsynlighet, kan det karakteriseres ved hjelp av språklige uttrykk for sannsynligheten eller en mer presis presentasjon av sannsynlighet.
Følgende betingelser brukes til å beskrive foreliggende vitenskapelig belegg: begrenset, middels eller robust, og for graden av faglig enighet: lav, middels eller høy. Dette er illustrert i tabellen med styrken av belegg stigende fra venstre mot høyre og enighet stigende nedenfra og opp. Konfidensnivå er uttrykt ved hjelp av fem klasser; veldig lav (hvit i tabellen), lav (lys gul i tabellen), medium (gul i tabellen), høy (lys grønn i tabellen) og veldig høy (grønn i tabellen), og satt i parentes i slutten av setningene i rapportene fra FNs klimapanel. Samme angivelse er benyttet i denne artikkelen. De fem konfidensklassene er vist med hver sin farge i tabellen. Konfidens øker mot øverste høyre hjørne illustrert med fargestyrken. Generelt er et belegg mest robust når det er flere, konsistente uavhengige funn av høy kvalitet.
Følgende termer har blitt brukt til å indikere den vurderte sannsynligheten i klimapanelets Special Report on the Ocean and Cryosphere in a Changing Climate, og er gjengitt i denne artikkelen i anførselstegn:
Der det i denne artikkelen er referert til tekster som ikke har angivelse av konfidens eller sannsynlighet for et mulig utfall, eller usikkerhet rundt årsak og virkning, er rapportens tittel nevnt eksplisitt i teksten.
Observerte endringer i havet
Alle verdens mennesker er direkte eller indirekte avhengig av havet. Verdenshavene dekker 71 % av jorden og inneholder rundt 97 % av alt vannet på planeten. I havet finnes det unike habitater og det er knyttet sammen med andre deler av klimasystemet på grunn av vannets- og karbonets kretsløp, samt energiutveksling. Vannmassene tar opp store mengder av menneskeskapt karbondioksid (CO2) og varme. Havets respons på fortiden og nåtidens klimagassutslipp og global oppvarming gir endringer som utvikler seg over flere tiår og hundreår.
Lavtliggende områder ved kysten er bosted for rundt 680 millioner mennesker (2019), og det er forventet at tallet vil ha økt til én milliard i år 2050. Mindre, lavereliggende øystater bosetter rundt 65 millioner mennesker. Havet gir mat og andre økosystemtjenester som energi, helse og velvære, kulturelle verdier, turisme. I tillegg til at havet muliggjør handel og transport.
Temperatur og klima
Det er «så godt som sikkert» at verdenshavene har blitt oppvarmet med uforminsket styrke siden 1970 og at 90 % av all ekstra varme tilført klimasystemet er tatt opp i havet (høy konfidens). Økningen av oppvarmingen har «sannsynlig» blitt mer enn fordoblet etter 1993.
Marine hetebølger innebærer at daglig overflatetemperatur overstiger den lokale 99. persentil i perioden 1982–2016. Hyppigheten av marine hetebølger har «svært sannsynlig» mer en fordoblet seg siden 1982 og blir stadig mer intense (veldig høy konfidens). De har også «svært sannsynlig» blitt mer langvarige, intense og mer omfattende. Det er også «svært sannsynlig» at 84–90 % av hetebølgene som har oppstått mellom 2006 og 2015 skyldes menneskeskapt global oppvarming.
Ekstreme bølgehøyder som forårsaker oversvømmelser, kysterosjon og katastrofetilstander har økt i Nord- og Sør-Atlanteren. Her har bølgehøyden økt 0,8–1,0 cm per år i perioden 1985–2018 (medium konfidens).
Global oppvarming har ført til økt nedbør (medium konfidens), sterkere vinder (lav konfidens) og ekstreme hendelser med oversvømmelser ved kysten (høy konfidens) sammen med enkelte tropiske sykloner. Disse har økt i intensitet og gitt tilfeller av sammensatte og kaskaderende hendelser (kjedereaksjon). En antar at store tropiske sykloner har økt i intensitet mot nord i det vestlige Nord-Stillehavet de siste tiårene (lav konfidens). Det finnes også beviser for at det har oppstått flere årlige tropiske sykloner i kategorien 4 og 5 i de siste årtiene (før 2019).
Reduksjon av oksygen har oppstått fra havoverflaten og ned til 1000 meters dyp (medium konfidens).
Klimaendringer forventes å føre til mer nedbør i kystområder, dermed også økende avrenning og flom. Høyere temperatur i fjellområder vil føre til mer avrenning om våren ved snøsmelting. Økt avrenning kan svekke tilstanden for kystfarvann på grunn av forurensninger som vassdrag fører med seg, for eksempel gjødsel som kan forårsake algeoppblomstring. US Environmental Protection Agency har avdekket at Mexicogulfen og Chesapeake Bay allerede har såkalte «døde soner» i form av områder med algeoppblomstring. Når algene synker og brytes ned forbrukes alt oksygenet i vannet. Ettersom økning av avrenningen på våren fører til mer nitrogen, fosfor og andre forurensninger føres ut til kystfarvann, kan mange marine arter bli truet.
Havnivåøkning
Det globale gjennomsnittlige havnivået er stadig økende. Økningen er akselererende på grunn av stadig større avsmelting fra Grønlandsisen og iskappen over Antarktis (veldig høy konfidens). I tillegg kommer smelting av isbreer og ekspansjon på grunn av høyere havtemperatur. Kombinasjonen av flere tropiske sykloner, mer intens regn, økning av ekstrembølger og økt havnivå gir flere tilfeller av oversvømmelser og ulykker ved kysten (høy konfidens).
Økningen av globalt gjennomsnittlig havnivå i intervallet 1902–2015 var 0,16 m (usikkerhetsintervall 0,12–0,21 m). Økningen av havnivået for årene 2006–2015 var 3,6 mm per år (usikkerhetsintervall 3,1–4,1 mm per år veldig høy konfidens). Hovedårsaken til økende havnivå er menneskeskapt klimapådriv (høy konfidens).
Platocthispa
Platocthispa er en slekt av biller som tilhører familiegruppen bladbiller (Chrysomelidae). Både larvene og de voksne (imago) er planteetere.
Utseende
Middelsstore, avlange, for det meste brungule bladbille, kan ha svarte tegninger. Oversiden er kraftig punktert. Hodet er nokså lite, avrundet firkantet, med tre lengdefurer. Pronotum er avrundet trapesformet, tett og fint punktert. Antennene består av 8 ledd og er nokså lange og kraftige. Dekkvingene er litt utvidet bakover og har 8 punktstriper, stripene er ordnet parvis, og tre lave, opphøyde lengderibber, punktene sterkt tverrbrede.
Konsekvenser av global oppvarming for havet
Havnivåøkning
En stor økning av det globale havnivået gir flere risikoer. I henhold til U. S. Environmental Protection Agency (EPA) vil «en slik økning [ ] oversvømme våtmark ved kysten og lavlandet, fjerne strender, øke risikoen for flom, og øke saltinnholdet i elvemunninger, vannførende lag og våtmark».
Havforsuring
Havet har «svært sannsynlig» tatt opp 20–30 % av de totale menneskeskapte CO2-utslippene siden 1980-årene, noe som har ført til forsuring av havet. I åpent hav har overflatens pH-verdi «svært sannsynlig» blitt redusert 0,017–0,027 pH per tiår siden slutten av 1980-årene. En har siden 1990-årene vært klar over at koraller,  planteplankton,    kalkalger, skalldyr og sjøsnegler  får redusert forkalkning eller økt oppløsning når havet blir surere.
Platocthispa
Levevis
Både larver og voksne lever på planter og eter fra dem. Disse artene holder seg gjerne til én eller noen få vertsarter, larvene minerer i bladene til de samme plantene som de voksne gnager på. Artene lever på slyngplanter fra flere ulike familier.
Konsekvenser av global oppvarming for havet
Havforsuring
Mye av kunnskapen om hvordan organismer i havet reagerer på forsuring er frembrakt via laboratorieeksperimenter. En kjenner til at marine organismer reagerer svært forskjellig på surere havvann, blant annet observeres redusert overlevelsesevne, vekst og tallrikhet, mens andre arter reagerer positivt. Aktive arter som fisk ser ut til å være mindre følsomme. Konsekvensen for enkeltarter, enten de blir redusert eller opplever fordeler, kan gi ytterligere forstyrrelser i andre deler av næringskjeden.
Menelaos’ teorem
Menelaos' teorem er en matematisk betingelse for at tre punkt på sidene til en trekant skal ligge på en rett linje. For at det skal være mulig må et av punktene ligge på en forlengelse av en av sidekantene, eller så må alle tre punkt ligge på slike forlengelser.
Konsekvenser av global oppvarming for havet
Havforsuring
Spesielt ser det ut til organismer med skjell eller kalkskall får redusert evne til kalsifisering (altså problemer med å danne skjell eller skall). Organismer som er avhengig av kalsifisering får redusert overlevelsesevne, vekst, utvikling og antall. De er særlig utsatt i sine tidlige livsstadier. Bløtdyr, eller mollusker, som muslinger, østers og sjøsommerfugler er blant organismene som er mest følsom for havforsuring.
Platocthispa
Utbredelse
Slekten er utbredt fra USA i nord til Peru i sør, de fleste av artene i Mellom-Amerika.
Menelaos’ teorem
La trekanten være gitt ved hjørner i punktene A, B og C som ligger i et plan. Betrakter man nå tre andre punkt X, Y og Z på trekantens sidelinjer som vist i figuren, så sier Menelaos' teorem at når
Konsekvenser av global oppvarming for havet
Havforsuring
Korallrev er følsomme for havforsuring, men også påvirket av varmere hav som gir korallbleking. Ved kollaps av disse påvirkes hele økosystemer og fiskerier. Korallrev gir beskyttelse for lokalsamfunn ved havet, noe som påvirkes om korallrevene dør.
Menelaos’ teorem
så vil disse punktene ligge på en rett linje. Her er forholdet AZ/ZB mellom linjestykkene AZ og ZB lik med delingsforholdet som punktet Z deler sidekanten AB i trekanten ABC. Da disse to linjestykkene i figuren har motsatt retning, er dette forholdet her negativt. De to andre delingsforholdene som inngår, er derimot positive. Ligger alle de tre punktene i stedet på forlengelser av sidekantene, er de tre delingsforholdene alle negative, men med samme verdi for produktet.
Konsekvenser av global oppvarming for havet
Havstrømmer
Havstrømmene er resultat av varierende temperaturer avhengig av breddegrad. Observasjoner og beregninger viser at omveltningssirkulasjonen i Atlanterhavet har blitt svakere sammenlignet med perioden 1850–1900 (medium konfidens). Det er for få måledata til å kunne antyde hvor stor denne reduksjonen egentlig er, eller for å kunne fastslå at svekkelsen skyldes menneskeskapte pådriv. Imidlertid viser modellsimuleringer for perioden 1850–2015 at det i gjennomsnitt kan forventes en svekkelse når menneskeskapte pådriv inkluderes.
Menelaos’ teorem
Omvendt kan man si at når en linje skjærer sidelinjene til en trekant i punktene X, Y og Z, så vil produktet av de tre tilsvarende delingsforholdene ha verdien -1.
Konsekvenser av global oppvarming for havet
Havstrømmer
På grunn av global oppvarming skjer det endringer i sirkulasjonssystemene, spesielt i områder hvor dypvannsdannelse finner sted (vannstrøm som synker ned). Med oppvarming av havene og påfølgende smelting av isbreer og polare iskapper, vil mer og mer ferskvann strømme ut i havet på høye breddegrader hvor dyptvannsdannelsen finner sted. Dette ekstra vannet som blir tilført endrer saltinnholdet i vannet som kommer fra lavere breddegrader, noe som også gir redusert tetthet av overflatevannet. Følgelig vil vannet synke saktere enn det normalt ville gjort.
Menelaos’ teorem
Dette kravet tilsvarer Cevas setning som gir betingelsen for at tre linjer gjennom trekantens hjørner skal gå gjennom ett og samme punkt. Skjæringspunktene ligger da på sidekantene og det tilsvarende produktet av delingsforholdene vil ha verdien +1.
Platocthispa
Systematisk inndeling
Hispinae inkluderer noen ganger gruppen (underfamilien) skjoldbiller, da som stammen Cassidini, i denne oversikten er den holdt utenfor, og plassert inn i som søstergruppen skjoldbiller. Andre klassifikasjoner plasserer denne gruppen (som Hispini) som en undergruppe av skjoldbillene. Noen ganger blir noen asiatiske slekter også plassert i Chalepini.
Konsekvenser av global oppvarming for havet
Havstrømmer
Det østlige oppstrømssystemet er blant de mest produktive økosystemene i havet. Spesielt har Californiastrømmen og Humboldtstrømmen, som er to av de fire største oppstrømssystemene, blitt negativt påvirket av havforsuring og oksygentap (høy konfidens).
Menelaos’ teorem
Teoremet har fått sitt navn fra Menelaos fra Alexandria som beviste det ca. i år 100 A.D. i sfærisk geometri. I denne mer kompliserte situasjonen er en trekant begrenset av storsirkler på en kuleflate. Det er derfor rimelig å anta at den enklere versjonen av teoremet i euklidisk geometri var allerede kjent på den tiden Menelaos levde.
Konsekvenser av global oppvarming for havet
Økosystemer
Siden 1950 har en observert at mange marine arter har endret sine geografiske oppholdssteder og sesongavhengige aktiviteteter som følge av varmere hav, endret utbredelse av sjøis og biokjemiske forandringer (høy konfidens). Fra ekvator til polene har disse påvirkningene ført til endring av økosystemenes artssammensettning, mengde og biomasseproduksjon. Endret interaksjon mellom arter har gitt kaskaderende innvirking (dominoeffekt) på økosystemenes funksjon (medium konfidens). I flere økosystemer skyldes endringene også overfiske (medium konfidens).
Menelaos’ teorem
Plan geometri
Betingelsen til Menelaos kan utledes ved å trekke normaler fra hjørnene til trekanten til linjen som skjærer dens sider. Ved å sammenligne likedannete trekanter i figuren, ser man at hvor minusfortegnet ble forklart overfor. På samme måte er og. Multipliseres disse tre forholdene sammen, fremkommer teoremet.
Konsekvenser av global oppvarming for havet
Økosystemer
Endringer i havet har påvirket marine økosystemer og økosystemtjenester med forskjellig utslag i forskjellige regioner (høy konfidens). Matsikkerhet via fiskeriene er påvirket både positivt og negativt, det samme er kultur og levebrød, samt turisme og fritidsaktiviteter (medium konfidens). Påvirkningen av økosystemer gir i neste omgang negative konsekvenser for folks helse og velbehag (medium konfidens). Påvirkningen er også negativ for urfolk og lokalsamfunn som er avhengig av fiskeri (høy konfidens).
Menelaos’ teorem
Plan geometri
Menelaos' teorem inneholder et produkt av tre delingsforhold. I euklidisk geometri er hvert av disse gitt ved forholdet mellom lengdene til det oppdelte linjestykket. Men disse forholdene er også entydige i affin geometri hvor lengder av linjestykker og vinkler mellom dem ikke lenger er veldefinerte. Teoremet kan da bevises ved bruk av barysentriske koordinater som defineres relativt til trekantens hjørner.
Konsekvenser av global oppvarming for havet
Økosystemer
De siste tiårene (før 2019) har den arktiske netto primærproduksjonen økt i isfrie farvann (høy konfidens). Oppblomstring av planteplankton skjer tidligere på året på grunn av mindre is og tilgang på næring, noe som gir forskjellige konsekvenser for marine økosystemer, både negative og positive (medium konfidens). Flerer ringvirkninger av klimarelaterte påvirkninger på planteplankton i polare strøk har endret næringskjeder, biodiversitet og fiskeriene (høy konfidens).
Menelaos’ teorem
Sfærisk geometri
Menelaos fikk sitt navn knyttet til teoremet fordi han kunne vise dets gyldighet også i sfærisk geometri. Man kan da tenke seg en trekant gitt ved skjæringspunktene A, B og C  til tre storsirkler på overflaten til en kule. En fjerde storsirkel skjærer denne trekanten i punktene D, E og F som figuren viser. Siden AB i trekanten blir da delt i to linjestykker DA og DB. Hvis nå størrelsen til sirkelbuen DA blir gitt ved den tilsvarende, sfæriske vinkelen og på samme måte for de andre linjestykkene, viste Menelaos at
Konsekvenser av global oppvarming for havet
Økosystemer
Skadelige algeoppblomstringer har økt i omfang og frekvens i kystområder siden 1980-årene. Økningen av skadelige algeoppblomstringer tilskrives økt havtemperatur, marine hetebølger, oksygentap, eutrofiering (overgjødsling, blant annet næringstilsig fra elver) og forurensning. Algeoppblomstring har negativ betydning for matsikkerhet, turisme, lokal økonomi og helse (høy konfidens).
Menelaos’ teorem
Sfærisk geometri
Her er høyre side positiv når man ser bort fra at skjæringepunktet F ligger utenfor triangelet.
Konsekvenser av global oppvarming for havet
Økosystemer
Målinger i årene 1970–2010 viste at på åpent hav har vannet «svært sannsynlig» mistet 0,5–3,3 % oksygen fra overflaten og ned til 1000 meters dybde. Dette oksygentapet skyldes først og fremst økt lagdeling, endret luftutveksling og biokjemiske forandringer.
Menelaos’ teorem
Sfærisk geometri
Han kom frem til dette resulatet ved å betrakte et plan som gikk gjennom de tre hjørnene A, B og C. Ved å projisere skjæringspunktene D, E og F på dette planet fra sentrum i kulen, fant han de tilsvarende punktene D', E'  og F'. Han kunne så benytte den plane versjonen av teoremet sammen med det trigonometriske resultatet etc. til å komme frem til sin versjon av teoremet.
Konsekvenser av global oppvarming for havet
Økosystemer
Siden 1920 er nærmere 50 % av alle våtmarker nær kysten gått tapt på grunn av arealbruksendringer, havnivåøkning, oppvarming og ekstremværhendelser (høy konfidens). Denne vegetasjonen beskytter kystområder mot uvær og erosjon, samt at den virker som buffer (beskyttelsessone) mot økende havnivå.
Menelaos’ teorem
Sfærisk geometri
Dette resultatet la mye av det geometriske fundamentet for det store verket Almagest til Ptolemaios som i mange hundre år senere var grunnlaget for all arabisk astronomi.
Konsekvenser av global oppvarming for havet
Økosystemer
Havnivåøkning påvirker økosystemer ved kysten ved at habitater reduseres, arter endrer geografisk utbredelse, det blir redusert biodiversitet og funksjonene til økosystemene endres. Påvirkningen forsterkes av menneskelige aktiviteter (høy konfidens).
Økosystemer nær kysten er påvirket av varmere hav, hetebølger i havet, forsuring, oksygentap, innsig av saltvann og havnivåstigning. I tillegg kommer forskjellige menneskelige påvirkninger på både land og hav (høy konfidens). Det er allerede observert påvirkning av utstrekningen av habitater og biodiversitet, økosystemenes funksjon og økosystemtjenester.
Korallrev i varme farvann, samt organismer på svaberg med kalkskall som koraller, rur og muslinger, blir påvirket av ekstreme temperaturer og havforsuring (høy konfidens). Marine hetebølger har ført til flere tilfeller av storskala korallblekning og antallet tilfeller er økende (veldig høy konfidens). Dette har ført til ødeleggelser av korallrev rundt i hele verden siden 1997. Heling tar lang tid, over 15 år, om de i det hele tatt blir fornyet (høy konfidens).
Samfunn
Mange samfunn er sterkt avhengig av havet og dets marine økosystemer. Verdiene fra havressurser er estimert til å være flere billioner US-dollar og gi flere hundre millioner arbeidsplasser. Etter som klimaet endres vil biodiversiteten og økosystemtjenestene fra havet bli påvirket. Dette påvirker igjen samfunn og mennesker.
Vibriobakterier finnes naturlig i varmt, næringsrikt vann med lite saltinnhold nært kysten. Målinger i tidsrommet 1958–2011 har vist en merkbar økning av vibriobakterier i Nordsjøen, relatert til varmere overflatevann. Det er også observert en økning av vibriobakterier mot polene, noe som delvis relateres til klimaendringer. Hendelser med ekstremvær som flom og tropiske sykloner har vist en sammenheng med økt forekomst av sykdommer relatert til vibriobakterier. Det er beviser som underbygger en sammenheng mellom global oppvarming, ekstremvær og flere tilfeller av sykdommer relatert til denne bakterietypen (veldig høy konfidens). I fremtiden forventes vannbåren sykdommer å bli et mer omfattende problem.
Sjømat gir protein, fettsyrer, vitaminer og andre essensielle næringsstoffer som jod og selen. Over 4,5 milliarder mennesker får mer enn 15 % av sitt proteininntak dekket av sjømat. Global oppvarming gir stor risiko for svekket matsikkerhet både for verden som helhet og regionalt (middels konfidens). Allerede er det samfunn som opplever svekket tilgang til sjømat, spesielt de som lever i lavereliggende områder i Stillehavet og Vest-Afrika. I disse områdene forventes i tillegg svekket matproduksjon på land.
Kystsamfunn er utsatt for flere klimarelaterte farer som tropiske sykloner, oversvømmelser, marine hetebølger, tap av sjøis og tining av permafrost (høy konfidens).
Forventede fremtidige endringer
Frem mot 2100 er det forventet at havet vil endres på måter som ikke tidligere har oppstått. Det forventes «så godt som sikkert» høyere temperatur, «svært sannsynlig» større grad av lagdeling i øvre deler av havet, «så godt som sikkert» fortsatt økt forsuring, redusert oksygeninnhold (medium konfidens) og endret netto primærproduksjon (lav konfidens). Det forventes at marine hetebølger blir hyppigere (veldig høy konfidens). Videre at ekstreme hendelser med El Niño og La Niña vil skje hyppigere (medium konfidens). Den atlantiske omveltningssirkulasjonen forventes å bli svakere (veldig høy konfidens). For alle disse endringene forventes det at styrken og frekvensen «svært sannsynlig» vil bli lavere med reduserte fremtidige utslipp av klimagasser.
Fremtidig temperatur og klima
Marine hetebølger fremskrives til å ytterligere øke i frekvens, varighet, utbredelse og med høyere maksimaltemperatur (veldig høy konfidens). Klimamodeller viser at antallet marine hetebølger kan komme til å inntreffe 50 ganger hyppigere i årene 2081–2100, sammenlignet med 1850–1900, for store fremtidig utslipp av CO2 (RCP8.5) (medium konfidens). For scenario med lave utslipp (RCP2.6) forventes økningen av hyppigheten å være 20 ganger (medium konfidens). Størst økning av frekvensen er prognostisert å skje i Arktis og i tropiske farvann (medium konfidens). Maksimal temperatur for marine hetebølger er estimert til å bli ti ganger høyere i årene 2081–2100 sammenlignet med 1850–1900 (medium konfidens), forutsatt store fremtidige CO2-utslipp (RCP8.5).
Ekstreme hendelser relatert til El Niño og La Niña er estimert til å «sannsynlig» øke i hyppighet innen 2100, noe som forventes å «sannsynlig» øke eksisterende farer i forbindelse med tørrere eller våtere værhendelser i flere regioner. Hyppigheten av ekstreme hendelser ved El Niño forventes å skje dobbelt så ofte på 2000-tallet som på 1900-tallet, dette både for små fremtidige CO2-utslipp (RCP2.6) og store (RCP8.5) (medium konfidens).
Gjennomsnittlig intensitet for tropiske sykloner, antallet sykloner i kategori 4 og 5 og tilhørende nedbørsintensitet, forventes å øke ved en global oppvarming på 2 °C (medium konfidens). Høyere havnivå bidrar til høyere maksimumsnivåer for flomvann i forbindelse med tropiske sykloner (veldig høy konfidens). Ødeleggelser i kystområder vil øke på grunn av disse endringene.
Fremtidig havnivå
Havnivået vil fortsette å øke stadig raskere. Ekstreme hendelser relatert til høyvann (flo sjø) som har vært historisk sjeldne (som har inntruffet hvert hundreår), forventes å inntreffe oftere, minst en gang per år flere steder frem mot 2050. Dette gjelder uansett scenario for fremtidig CO2-utslipp, men hyppigheten forventes å bli størst i tropiske regioner (høy konfidens). Økt hyppighet forventes å få store konsekvenser flere steder (høy konfidens).
Globalt gjennomsnittlig havnivå forventes å øke med opp til 0,43 m (usikkerhetsintervall 0,29–0,59 m) innen 2100, sammenlignet med perioden 1986–2005, for et scenario med små CO2-utslipp. For store utslipp (RCP8.5) forventes en økning på 0,71 m (usikkerhetsintervall 0,51–0,92 m) for perioden 2081–2100 og 0,84 (usikkerhetsintervall 0,61–1,10 m) i 2100. Usikkerheten for stigningen i år 2100 er knyttet til smelting av iskapper, spesielt i Antarktis.
Økt havnivå forventes å skje også etter 2100, uavhengig av om det slippes ut mye eller lite CO2 i fremtiden. I de kommende århundrene forventes det at med store CO2-utslipp (RCP8.5) vil havnivået øke med flere cm per år, slik at økningen totalt blir på flere meter (høy konfidens). Med et scenario med små utslipp (RCP2.6) forventes det at havnivået blir 1 m høyere i 2300 (lav konfidens). Ekstremt høyt havnivå og ekstreme hendelser i kystområder vil forverres av forventet økt intensitet for tropiske sykloner og nedbør (høy konfidens).
Innen 2300 kan globalt gjennomsnittlig havnivå komme til å bli så mye som 2,3 til 5,4 m for scenario med store CO2-utslipp.
Ved store fremtidige CO2-utslipp (RCP8.5) er større bølgehøyde forventet i Sørishavet, den tropiske østlige delen av Stillehavet og i Østersjøen (medium konfidens), mens lavere bølgehøyde er forventet i Nord-Atlanteren og i Middelhavet (medium konfidens). Tidevannets amplituder og mønstre forventes «svært sannsynlig» å bli endret på grunn av høyere havnivå.
Det er observert en akselererende isstrøm og tilbaketrekning av isen i Antarktis, noe som potensielt kan øke havnivået med flere meter i løpet av noen få århundre. Mer konkret er slike endringer av isen studert i områdene innenfor Amundsenhavet i Vest-Antarktis, på Wilkes Land og på Øst-Antarktis (veldig høy konfidens). Disse endringene kan være starten på en ustabil og irreversibel tilstand for ismassene. Usikkerheten rundt dette skyldes begrensede observasjoner, at en ikke har gode nok modeller for isens oppførsel og begrenset kunnskap om de komplekse sammenhengene mellom atmosfære, hav og iskappene.