cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Franz Jägerstätter
Ettermæle, saligkåring
I 1946 ville fader Karobath skrive en artikkel i Linzer Kirchenzeitung om «Tilfellet Jägerstätter», men biskop Joseph Fließer forbød offentliggjøringen.
Desentralisert kryptovalutabørs
Grader av desentralisering
I juli 2018 ble den desentraliserte børsen Bancor angivelig hacket og led et kryptovalutatap tilsvarende 23,5 millioner dollar, før midlene ble fryst. På Twitter påpekte blant andre Charlie Lee, grunnleggeren av Litecoin, at det var et paradoks at nettopp Bancor reagerte ved å iverksette tiltak som tilsvarte dem en sentralisert børs ville ha truffet.
Franz Jägerstätter
Ettermæle, saligkåring
Franz' enke Franziska ble mange ganger beskyldt for å være medskyldig i sin manns død fordi hun ikke hadde fått ham bort fra ideen om å nekte krigstjeneste. Noen enkepensjon ble ikke godkjent og utbetalt før i 1950. Etter krigen fortsatte hun arbeidet på gården med hjelp fra sin søster og sin far. Hun overtok embetet som sakristan etter sin mann, og dette hadde hun i over tretti år. Hun var dessuten lektor, kommunionsutdeler og leder av menighetens katolske kvinnebevegelse. Jägerstätters skjebne ble ikke kjent før i 1964, da den amerikanske sosiologen Gordon Zahn publiserte sin biografi, Catholic opposition to Hitler.
Råte (band)
Historie
Med sin første singel «Slaves to the Ecosphere » utgitt 22. juni 2018, var Råte rask med å følge opp med singlene «Docta Ignorantia » og «Glacier Castle ». Den 17. januar 2019 ga Råte ut sin første EP «Oblivion's Grasp ».
Desentralisert kryptovalutabørs
Grader av desentralisering
Uniswap, som er bygget på Ethereum-blokkjeden, har det største handelsvolumet av noen desentralisert børs. De lanserte versjon 3.0 til Ethereums hovednett 5. mai 2021.
Auletes
Auletes er en slekt av biller i gruppen snutebiller (Curculionoidea). Deres mest slående trekk er at mange arter ruller sammen blader til en sigarlignende rull der larvene utvikler seg. De fleste artene lever i tropiske skoger, men noen arter finnes i de aller fleste områder. I Norge er det registrert 11 arter.
Moravice (elv)
Elva har utspring i 1 135 meters høyde i Hrubý Jeseník-fjellene og renner derfra i sørøstlig retning, før den snur mot nordøst og munner ut i Opava nær byen Opava. Elva danner deler av den historiske grensa mellom Mähren og Schlesien.
Mercedes Peris
Mercedes Peris (født 5. januar 1985) er en spansk svømmer.
Auletes
Utseende
Små til middelsstore biller (ofte 2 – 6 mm), kroppen gjerne mer eller mindre pæreformet, oversiden glatt eller fint hårete, som oftest mørke på farge, ofte med metallglans. Hodet er i midten trukket ut til en snute som vanligvis er lengre, ofte mye lengre, enn resten av hodet. Fasettøynene er runde og utstående. Brystskjoldet (pronotum) er omtrent så langt som bredt, framover tilsmalnet, med rundede sider. Hos noen arter har det en kraftig, framoverrettet pigg på siden. Dekkvingene er mye bredere enn brystskjoldet, med tydelige skuldre, parallellsidige eller bredest i den bakerste delen. Beina er kraftige og middels lange.
Råte (band)
Historie
I desember 2019 ble den andre EP - "Lost in the Currents" gitt ut på alle digitale medier. I tillegg har bandet sluppet sin første offisielle musikkvideo til "This is where the Ocean Darkens " på YouTube i februar 2020.
Auletes
Levevis
Snutebladrullerne er uvanlige i og med at billene legger forholdene spesielt til rette for avkommet sitt ved å bygge hus til dem. Ofte gjør de dette ved å rulle sammen blader.
VM i trampoline 1990
VM i trampoline 1990 (verdensmesterskapet i trampoline) ble arrangert i Essen i Tyskland i 1990.
Moravice (elv)
Elva renner gjennom byene Břidličná, Hradec nad Moravicí og Branka u Opavy. To større demninger er bygget langs elva, Slezská Harta-demningen og Kružberk-demningen. De viktigste sideelvene er Hvozdnice, Lobník, Černý potok, Kočovský potok, Podolský potok og Bělokamenný potok.
Råte (band)
Historie
I 2020 har en av låtene fra EP "Oblivion's Grasp" - "All for None " blitt brukt som soundtrack i filmen "Torden" (eng. "Mortal").
Referanser
__TVINGINNHOLDSFORTEGNELSE__ __INDEKSER__
Franz Jägerstätter
Ettermæle, saligkåring
Pater Thomas Merton, den berømte fredsaktivist hadde med et kapittel om Franz Jägerstätter i sin bok Tro og Vold (1968). En film fra 1971 behandlet hans liv. Den var laget for østerriksk TV, Verweigerung («nektelse») (opprinnelig med tittelen Der Faller Jägerstätter) av direktør Axel Corti som spilte Kurt Weinzierl. Hans sak ble et tema i den årlige Braunauer Zeitgeschichte-Tage-konferansen i 1995. Dødsstraffen mot ham ble opphevet av Landgericht Berlin 7. mai 1997. En snublesten til minne om Jägerstätter ble lagt ned i Sankt Radegund i 2006.
I juni 2007 utstedte pave Benedikt XVI en erklæring som anerkjente Jägerstätter som martyr. Den 26. oktober 2007 ble han saligkåret i en seremoni av kardinal José Saraiva Martins i katedralen i Linz. Hans festdag er dagen for hans dåp, 21 mai.
Mercedes Peris
Hun representerte Spania under Sommer-OL 2008 i Beijing, hvor hun ble utslått i forsøkene på 100 meter rygg.
Günther Nollau
Günther Nollau (født 4. juni 1911 i Leipzig, død 7. november 1991 i München) var en tysk advokat og den tredje presidenten i tyske Verfassungsschutz.
Han ble medlem av NSDAP i 1942. Samme år begynte han sin profesjonelle karriere som advokat i den tysk-okkuperte polske byen Krakow.
Ugandisk mesterskap i terrengløp 2019
Ugandisk mesterskap i terrengløp 2019 ble arrangert 16. februar 2019, i Tororo i Uganda.
VM i trampoline 1992
VM i trampoline 1992 (verdensmesterskapet i trampoline) ble arrangert i Auckland på New Zealand i 1992.
Presteseminaret Saint-Sulpice
Presteseminaret Saint-Sulpice i Paris var et katolsk utdannelsessted grunnlagt av den franske katolske prest Jean-Jacques Olier.
Historie
Fader Jean-Jacques Olier fikk den 25. juni 1642 sognet Saint-Sulpice i Paris og overførte dit et katolsk presteseminar fra Vaugirard (i dag del av 15. arrondissement i Paris), som da var i sin etableringsfase. Etter grunnleggelsen av sulpicianernes kongregasjon (orden) overtok de ledelsen. Fader Jean-Jacques Olier lot bygge et seminat som ble innviet i 1651 som Grand Séminaire for alumner aor alle franske bispedømmer
Denne bygningen ble konfiskert under den franske revolusjon, og ble revet i 1811.
Under disse omvekslende tider ledet Jacques-André Émery seminaret og kongregasjonen. I 1820–1838 ble det reist en ny bygning, som huset seminaret frem til 1906. Da ble det oppløst, grunnet den nye lov om skille mellom kirke og stat. Så la man en del av finansministeriet til bygningen.
Betydning
Jean-Jacques Olier gjorde St. Sulpice til sentrum for École française de spiritualité. Seminaret ble populært og meget berømt i Frankrike. Det utdannet mange av Frankrikes mest berømte klerikere frem til tidlig 1900-tall, Saint-Sulpice fikk stor innflytelse og det franske kleresis prestepersonlighet, langt ut over sulpisianernes rekker.
Junior-VM i snøbrett 2010
Junior-VM i snøbrett 2010 ble arrangert i Otago på New Zealand i 2010.
Cryptalaus
Cryptalaus er en slekt av biller som hører til familien smellere (Elateridae).
Utseende
Middelsstore (ca. 15-20 millimeter), avlange, gråspraglete smellere, kan være mer eller mindre kledt med lyse skjell. Antennene er tynne. Pronotum er litt rundet, omtrent så langt som bredt, bakhjørnene skrått uttrukne. Dekkvingene har fine punktrader.
Larvene er noe flate, glatte med en voksaktige overflate og spredte hår, rød- eller gulaktige. Hodet er noe flatt, svart med kraftige, fremoverstrakte kjever. Det bakerste leddet har et par kraftige utvekster av varierende form. Beina er ganske korte.
Vektløfting under Sommer-OL 2016 – Menn 85 kg
85 kg for menn i vektløfting under Sommer-OL 2016 fant sted den 12. august 2016 på Riocentro i Rio de Janeiro.
Cryptalaus
Levevis
Larvene er rovdyr som lever av larvene til trebukker og praktbiller i død ved.
Dieter Ertel
Dieter Ertel (født 25. februar 1927 i Hamburg, død 8. oktober 2013 i Stuttgart) var en tysk journalist og redaktør.
Cryptalaus
Utbredelse
Slekten er utbredt i Øst-den palearktiske sone og Oseania.
Systematisk inndeling
Listen inkluderer 21 arter ofte plassert i slekten Paracalais.
Anton Martin Slomšek
Anton Martin Slomšek (født 26. november 1800 i Slom ved landsbyen Ponikva i Štajerska i Habsburgmonarkiet, død 24. september 1862 i Maribor) var en slovensk katolsk biskop, forfatter og poet. Han strevde og kjempet for religiøs og allmenn utdanning i Slovenia og skrev mange bøker om disse emnene.
Bakgrunn
Slomšek studerte teologi og filosofi før han ble en spiritual ved presteseminaret i Klagenfurt 1829-1838.
Prest, biskop
I 1846 ble Slomšek presteviet i Cilli, og samme år ble han biskop av Lavant. Bispesetet ble flyttet til Maribor i 1859. Han ble ansett som en god og ydmyk kirkeleder, som også skrev sanger. Sangen «En hribček bom kupil» (Jeg vil kjøpe en liten bakke) har bevart sin popularitet gjennom generasjonene.
Biskop Slomšek, sammen med Andrej Einspieler og Anton Janežič, grunnleggeren av det eldste slovenskspråklige bokforlaget, «Hermagoras»). I 1846 grunnla han foreningen «Drobtinice», som i 1852 ble «Družba Sv. Mohorja».
I 1996 anerkjente pave Johannes Paul II Slomšek som en «Guds tjener». Han ble saligkåret i 1999.
Det ble reist en statue til hans ære utenfor katedralen i Maribor, og området rundt katedralen heter Slomškov trg (Slomšek-plassen).
Episkopalgenealogi
Hans episkopalgenealogi er:
Villa Sara
Villa Sara er en by i Treinta y Tres-departementet i det østlige Uruguay. Byen har om lag 1 199 innbyggere.
Historie
Villa Sara ble grunnlagt i 1913 av Luisa Goicochea.
Befolkning
Villa Sara har 1 199 innbyggere (Beregning 2011)
Kilde:
Transport
Ruta 19 forbinder Villa Sara med Villa del Carmen, Cerro Chato, Villa Passano, Valentines og Chuy.
Arash Miresmaeili
Arash Miresmaeili (persisk: آرش میراسماعیلی, født 3. mars 1981 i Khorramabad) er en iransk judoka. Arash er dobbelt verdensmester i lettvekt judo – i VM i judo 2001 og VM i judo 2003.
Under Sommer-OL 2004 lot han være å konkurrere mot en israeler. Selv om han offisielt ble diskvalifisert for å være overvektig, ble han tildelt 125 000 USD i premiepenger av den iranske regjeringen, det samme beløpet som ble utbetalt til iranske gullmedaljevinnere. Han ble offisielt renvasket for anklagene om bevisst å ha unngått kampen, men premiepengene reiste mistanker.
Aisling Cooney
Aisling Cooney (født 27. juli 1990) er en irsk svømmer.
Hun representerte Irland under Sommer-OL 2008 i Beijing, hvor hun ble utslått i forsøkene på 100 meter rygg.
Amer Osmanagić
Amer Osmanagić (født 7. mars 1989 i Janja) er en bosnisk fotballspiller som spiller for den bosniske hovedstads klubben FK Sarajevo. Før det spilte han for FK Haugesund. Han debuterte for Haugesund den 3. august 2012 i en hjemmekamp mot Vålerenga, en kamp Haugesund vant 4–2 og Osmanagic scoret 1–0 målet etter 21 minutter. Han startet også neste borte kamp mot SK Brann, men spilte en dårlig kamp. Den dårlige kampen mot Brann ble fulgt opp med en enda dårligere kamp mot Hødd i kvartfinalen i cupen. Etter kampen mot Hødd ble han benket og han slet videre med å få spille tid. Den 24. oktober 2012 valgte både FK Haugesund og Osmanagić å avslutte kontrakten med umiddelbar virkning.
Kong Harald Vs jubileumsmedalje 1991–2016
Kong Harald Vs jubileumsmedalje 1991–2016 er en medalje som ble innstiftet til minne om tjuefemårsjubileet for kongens tronbestigelse. Medaljen rangerer som nummer 38 i rekken av offisielle norske utmerkelser.
Utførelse
Kong Harald Vs jubileumsmedalje 1991–2016 er laget i sølv og har en diameter på 30 mm. På avers har den kong Haralds høyrevendte portrett. Kongen er avbildet uten krone. Portrettet er omgitt av omskriften «• HARALD V NORGES KONGE • ALT FOR NORGE ». Revers viser kongens kronede monogram. Medaljen har en kongekrone på toppen. Medaljen er opphengt i et rødt bånd, som har en sølvspenne med innskriften «1991–2016».
Medaljen er utført av Ingrid Austlid Rise og produsert av Poellath.
Medaljen tilsvarer dem som ble innstiftet for kong Haakons og kong Olavs regjeringsjubileer: Kong Haakon VIIs jubileumsmedalje 1905–1930, Kong Haakon VIIs jubileumsmedalje 1905-1955 og Kong Olav Vs jubileumsmedalje 1957–1982.
Tildeling
Medaljen er tildelt medlemmer av Kongefamilien, medarbeidere ved Det kongelige hoff, H.M. Kongens adjutantstab, Den kongelige politieskorte, tidligere hoffembedsmenn og kvinner og sentrale myndighetspersoner som bistår H.M. Kongen og Kongefamilien i utøvelsen av deres virke, samt utenlandske tilreisende gjester. Totalt er medaljen tildelt 365 personer.
Samuel Blixen
Samuel José Andrés Blixen Claret (29. august 1867, død 22. mai 1909) var en uruguayansk forfatter, professor, politiker, journalist og litterær kritiker. Han studerte filosofi og litteratur ved Universidad de la República i Montevideo. Han var også professor av spansk litteratur på UdelaR. Blixen skrevet teater.
Han var journalist i El Siglo, La Tribuna Popular, El Día (lit. «Daget») og La Razón. Han døde i Montevideo i 1909.
Budapester Straße
Budapester Straße er en omkring 950 meter lang gate i Berlins ortsteil Tiergarten is bezirk Mitte og Charlottenburg i Charlottenburg-Wilmersdorf. Den er oppkalt etter den ungarske hovedstaden Budapest. Den danner forbindelsen mellom Corneliusbrücke, som en forlengelse av Stülerstraße i Großer Tiergarten, og Breitscheidplatz.
Kentauren A/M83-gruppen
Kentauren A/M83-gruppen} er en kompleks gruppe av galakser i stjernebildene Vannslangen, Kentauren og Jomfruen. Gruppen kan grovt deles inn i to undergrupper. Kentauren A-gruppen ligger i en avstand av og er sentrert rundt Kentauren A, en nærliggende radiogalakse. M83-gruppen ligger i en avstand av og ligger sentrert rundt Messier 83 (M83), en spiralgalakse.
Gruppen identifiseres noen ganger som én gruppe og noen ganger som to grupper.
Agneta Fagerström-Olsson
Agneta Fagerström-Olsson (født 22. otober1948) er en svensk filmregissør, manusforfatter og produsent.
Hun vant en pris under kvinnefilmfestivalen i Créteil 1987 for sin første spillefilm, Seppan, som hun også skrev manus til. I 1993	regisserte hun Kärlekens himmelska helvete som ble nominert til Amandaprisen 1994 i klassen beste nordiske kinofilm. I 1998 fikk hun Ingmar Bergman-prisen under utdelingen av Guldbaggen. Hun har også vunnet pris under filmfestivalen i Gøteborg for Knockout i 2000 og Prix Europa for Den förste zigenaren i rymden i 2002.
MPF
MPF kan vise til:
Macao under VM i friidrett 2015
Macao deltok under VM i friidrett 2015 (utendørs) fra 22. august til 30. august 2015 i Beijing i Kina. Troppen bestod av en utøver; Leong Wang Kuong. Han deltok i 100 meter for herrer og klarte årsbeste under innledende runde. Han klarte ikke å kvalifisere seg til forsøksheatet.
Resultater
(Q, q – kvalifisert, NM – ikke noe gyldig resultat, SB – årsbeste, PB - personlig rekord)
Alana Dillette
Alana Dillette (født 2. desember 1987) er en bahamansk svømmer.
Hun representerte Bahamas under Sommer-OL 2008 i Beijing, hvor hun ble utslått i forsøkene på 100 meter rygg.
Auletanus
Auletanus er en slekt av biller i gruppen snutebiller (Curculionoidea). Deres mest slående trekk er at mange arter ruller sammen blader til en sigarlignende rull der larvene utvikler seg. De fleste artene lever i tropiske skoger, men noen arter finnes i de aller fleste områder. I Norge er det registrert 11 arter.
Utseende
Små til middelsstore biller (ofte 2 – 6 mm), kroppen gjerne mer eller mindre pæreformet, oversiden glatt eller fint hårete, som oftest mørke på farge, ofte med metallglans. Hodet er i midten trukket ut til en snute som vanligvis er lengre, ofte mye lengre, enn resten av hodet. Fasettøynene er runde og utstående. Brystskjoldet (pronotum) er omtrent så langt som bredt, framover tilsmalnet, med rundede sider. Hos noen arter har det en kraftig, framoverrettet pigg på siden. Dekkvingene er mye bredere enn brystskjoldet, med tydelige skuldre, parallellsidige eller bredest i den bakerste delen. Beina er kraftige og middels lange.
Levevis
Snutebladrullerne er uvanlige i og med at billene legger forholdene spesielt til rette for avkommet sitt ved å bygge hus til dem. Ofte gjør de dette ved å rulle sammen blader.
Håndsprit
Håndsprit eller desinfeksjonsprit er alkoholbasert desinfeksjonsmiddel som brukes særlig innen pleie og omsorg for å unngå å overføre smitte. Håndsprit finnes både lettflytende, som gelé og som skum. Alkoholinnholdet varierer mellom 60 og 85 volumprosent og vanligst i Norden er produkter med et etanolinnhold på cirka 70 volumprosent. I for eksempel USA anvendes ofte ulike propanoler. Håndsprit har dokumentert effekt på bakterier, ulike virus og sopp. Den har begrenset effekt på norovirus, men er effektiv mot koronavirus. Alkoholinnholdet må være over 60 % for å være effektivt mot koronavirus.
Koronaviruspandemien i 2020
I forbindelse med koronaviruspandemien i 2020 ble norske apotek raskt tømt for håndsprit.
Etterspørselen for desinfeksjon ble tidoblet over natten.
I Hammarö i Sverige måtte politiet i mars 2020 rykke ut til et apotek etter at en kunde slo seg vrang da de var utsolgt for håndsprit.
Markijan Trofimiak
Markijan Trofimiak (født 16. april 1947 i Kozova i Ukrainske SSR i Sovjetunionen) er en latinsk katolsk prelat som var hjelpebiskop i Lviv 1991-1998 og deretter biskop av Lutsk årene 1998-2012.
Biografi
Han ble presteviet 26. mai 1974 i Riga av kardinal Julijans Vaivods. Den 16. januar 1991 ble han utnevnt til hjelpebiskop i Lviv, og ble bispeviet av kardinal Marian Jaworski den 2. mars 1991. Medkonsekrerende var biskop Stanisław Nowak av Częstochowa og biskop Tadeusz Kondrusiewicz, hjelpebiskop i Minsk.
Den 25. mars 1998 ble Trofimiak utnevnt til biskop av Lutsk. Han var i to perioder nestformann for den ukrainske katolske bispekonferanse (til 2009), og formann for biskopemnes komité for liturgi og kirkekunst. Han var også konferansens ansvarlige for kontakten med statlige myndigheter.
Episkopalgenealogi
Hans episkopalgenealogi er:
Teleradio-Gagaus
Teleradio-Gagaus (gagausisk: Gagauziya Radio Televizionu kulesi, forkortet GRT, moldovsk: Teleradio-Gagauzia, forkortet TRG) er en TV-kanal som kringkaster på gagausisk, moldovsk og russisk i den moldovske republikken Gagaus. Kanalen ble etablert i 1989, og driver også radiokanalen Gagaus Radio (GRT-FM).
Macrolinus
Macrolinus er en slekt av biller som lever i død ved. De tilhører gruppen skarabider (Scarabaeoidea).
Utseende
Middelsstore, langstrakte, jevnbrede, blanke biller. På farge er de svarte eller mørkebrune. Hodet er stort og bredt med små, runde fasettøyne som er delt i to av en list. Antennene er 10-leddete, C-formede, men ikke knebøyde, de ytterste fem leddene har bladlignende utskudd og danner en løs vifte som ikke kan lukkes. Brystskjoldet (pronotum) er avrundet firkantet sett ovenfra, bredere enn langt, blankt, med en lengdefure i midten. Det er et tydelig, smalt skille mellom brystskjoldet og dekkvingene. Dekkvingene er ganske lange, parallellsidige, blanke.
Escarlata Bernard
Escarlata Bernard (født 17. mars 1989) er en spansk svømmer.
Macrolinus
Levevis
Voksne og larver lever sammen i råtnende ved, og danner en slags samfunn. Dette kalles subsosialitet og er uvanlig hos biller. De voksne billene tygger trefliser som de fôrer til larvene, og hjelper dermed fordøyelsen. Både voksne og larver spiser dessuten de voksne billenes avføring (såkalt koprofagi). Dette øker næringsutbyttet siden avføringen har blitt infisert med mikroflora (bakterier og andre mikroorganismer) som frigjør næringsstoffer fra treet. De voksne billene hjelper også larvene til å bygge et puppekammer der de kan forvandle seg til en puppe. Voksne og larver kommuniserer seg imellom med lyd, og minst 14 forskjellige lydytringer er identifisert. De voksne billene lager lyd bed å gni bakkroppen mot vingene, larvene ved å gni det bakre beinparet mot hoftene til det midtre beinparet.
Utbredelse
Slekten er utbredt i Sørøst-Asia.
Escarlata Bernard
Hun representerte Spania under Sommer-OL 2008 i Beijing, hvor hun ble utslått i forsøkene på 200 meter rygg.
Nils Kristen Sandtrøen
Sandtrøen tok initiativ for å opprette lokallag for studenter i AUF i Trondheim i 2011, og var deretter lokallagsleder. Han deltok på sommerleiren på Utøya i 2011, og overlevde terrorangrepet etter å ha svømt fra øya. Han har vært representant i AUFs landsstyre. Sandtrøen har blant annet arbeidet for satsting på yrkesfag og flere lærlingeplasser.
Idrett og utdanning
Sandtrøen var aktiv idrettsutøver innen friidrett, skiskyting og langrenn. Som friidrettsutøver konkurrerte han for Friidrettsklubben Ren-Eng, og har sølv fra Ungdomsmesterskapet i friidrett på 3000 meter.
Sandtrøen studerte ved University of Alaska Anchorage etter fullført videregående da han ble tildelt skistipend og konkurrerte for universitetslaget i langrenn.
VM i trampoline 1994
VM i trampoline 1994 (verdensmesterskapet i trampoline) ble arrangert i Porto i Portugal i 1994.
Menneskelig innvirkning på naturmiljøet
Menneskelig innvirkning på naturmiljøet – direkte og indirekte – fører til reduksjon av naturressurser, endringer av økosystemer, reduksjon av biologisk mangfold og forurensing deriblant økte klimautslipp. Påvirkningen består i blant annet arealbruksendringer og tap av habitater, endringer av jordsmonn og matproduksjon, utvinning av metaller og mineraler, klimautslipp og global oppvarming, forurensning av skadelige stoffer til jord, vann og luft, og introduksjon av fremmede arter. Endring av omgivelsene for å passe til samfunnets behov har gitt alvorlige effekter som blir verre ettersom verdens befolkning øker. Den kombinerte effekten av økt befolkning og økt forbrukt per capita fører til et stort press på naturmiljøet, naturens ressurser og økosystemtjenester.
Det akselererende tapet av biologisk mangfold og naturmiljø gjennom menneskelig påvirkning er en viktig årsak til at den nåtidige geologiske tidsepoken omtales som antropocen. Populasjoner av arter i verden har blitt kraftig redusert siden 1970, med anslagsvis 40 % for arter på land, 84 % for arter i ferskvann og 35 % for marine arter. Lokal nedgang i insektspopulasjoner, som ville bier og sommerfugler, har også blitt observert. Tap og skader, hovedsakelig forårsaket av menneskelig aktivitet, har forverret tilstanden for de globale habitatene betydelig. Mer enn 500 000 arter har utilstrekkelig leveområde for overlevelse på lengre sikt, og vil dermed sannsynligvis utryddes frem mot 2050.
Frem mot 2100 ventes det ytterligere landforringelse og svekket matsikkerhet. Problemet ventes å bli spesielt stort i utviklingsland med befolkningsvekst, eksportrettet råvareproduksjon, knappe land- og vannressurser, samt svak styring. Å produsere tilstrekkelig mat for verdens befolkning med bærekraftige produksjonssystemer blir en utfordring, og vil kreve nye løsninger. En stor utfordring er at avlingene i tropiske- og halvtørre regioner ventes å gå ned på grunn av klimaendringer. Dette er regioner der det allerede (2019) har oppstått produksjonssvikt i landbruket, og som har økende befolkning med endrede spisevaner. Det er også usikkert i hvor stor grad ekstreme værhendelser, skadedyr, sykdommer og atmosfærisk CO2-nivå vil påvirke landbruksproduksjonen.
Mangel på stabil tilgang til rent vann er et økende problem i flere regioner i verden, og berører to tredjedeler av verdens befolkning (2019). Vannmangel er sterkt drevet av overforbruk, dårlig infrastruktur og klimaendringer. Global oppvarming frem mot 2100 kan gi endrede avrenningsmønstre og smelting av isbreer, dermed vil mange mennesker måtte leve med dårlig vannforsyning alt etter omfanget av klimaendringene.
FNs naturpanel ga i 2019 ut rapporten Global Assessment Report on Biodiversity and Ecosystem Services der det advares om at tap av arter, ren luft og drikkevann utgjør en like stor trussel som global oppvarming. Rapporten anbefaler ikke bare naturvern i tradisjonell forstand, men at hele den økonomiske verdensorden tar en annen form, samt at folks personlige verdier endres. I oppsummeringen for politiske beslutningstagere sies det: «En vesentlig handling for å skape bærekraftige utviklingsbaner er at verdens økonomiske systemer utvikles for å bygge en global bærekraftig økonomi, som styrer vekk fra paradigmet om økonomisk vekst.» Videre konstateres at «det vil bety et skifte bort fra vanlige økonomiske indikatorer som bruttonasjonalprodukt (BNP) over til mål som omfavner mer holistiske, langsiktige oppfatninger om økonomi og livskvalitet.»
Direkte og indirekte drivere for miljøpåvirkning
Faktorer som påvirker naturen kalles drivere og kan deles inn i en rekke kategorier. Her benyttes samme inndeling som i rapporten Global Assessment Report on Biodiversity and Ecosystem Services utgitt av FNs naturpanel. Drivere deles inn i direkte og indirekte drivere. De direkte driverne deles inn i naturlige og menneskeskapte. Direkte, menneskelige drivere kan ha både positive og negative effekter, for eksempel naturbevaring, skader på habitater, menneskeskapte klimaendringer eller introduksjon av nye arter. Direkte, naturlige drivere kan påvirke liv og eiendom (for eksempel kan vulkanutbrudd ødelegge infrastruktur og forårsake død).
Miljø og bærekraftig utvikling
Naturmiljøet er alle deler av omgivelsene på jorden, og inkluderer alt levende og ikke-levende (som luft, vann, energi og mineraler). Et sentralt begrep innenfor miljøvitenskapen er økologi, som handler om hvordan levende organismer relaterer seg til hverandre og til miljøet. Et annet prinsipp er bærekraftig utvikling, som er naturens og menneskenes mulighet til å overleve, trives og tilpasse seg til endrede miljøtilstander på lang sikt.
Jordens natursystem er et eksempel på et bærekraftig system: Jorden får sin energi fra solen, det har økologiske selvregulerende mekanismer som sørger for blant annet økosystemtjenester og bestandskontroll (hindrer at antall individer av en art blir for stor), samt at næringskjeder sørger for at stoffer nedbrytes (når en organisme dør). Økosystemtjenester er prosesser som økosystemene sørger for, blant annet rensing av luft og vann, fornying av matjord, pollinering (bestøvning av planter) og nedbryting av døde organismer. Svært mange av disse økosystemtjenester kommer ikke bare naturen til gode, men oppfyller livsviktige betingelser for mennesker.
Naturressurser er materialer og energi som er viktige for mennesker. De deles som regel inn i kategoriene varige ressurser (sol og vind), fornybare ressurser (luft, vann, matjord, planter og dyr) og ikke-fornybare ressurser (metaller, olje og kull). Summen av naturressurser og økosystemtjenester kalles naturkapital. Menneskelige aktiviteter kan påvirke naturen negativt og er ikke bærekraftig på lengre sikt, en snakker derfor om miljøødeleggelser (miljøforringelser og -skader) eller forringelse av naturkapital.
Andrés Már Jóhannesson
Andrés Már Jóhannesson (født 21. desember 1988 i Reykjavík) er en islandsk fotballspiller som spiller for den islandske klubben Fylkir. Jóhannesson ble klar for FK Haugesund den 30. juli 2011. Den 3. august 2011 debuterte han for Haugesund hjemme mot Sogndal, en kamp de vant 4–0.
Menneskelig innvirkning på naturmiljøet
Miljø og bærekraftig utvikling
Forskere har utpekt de fem viktigste driverne for miljøproblemer:
I henhold til innledningen i den sjette rapporten i serien Global Environment Outlook (GEO-6) utgitt av FN, er det å sørge for et anstendig liv for verdens befolkning i 2050, uten å overskride jordens økologiske tålegrenser, en av de største utfordringene menneskeheten noensinne har stått overfor.
Systematisering av drivere
Menneskelige handlinger påvirker naturen ved å endre og påvirke, direkte og indirekte. Indirekte drivere påvirker ikke naturen eller dens bidrag til mennesker (økosystemtjenester) fysisk. Disse er økonomiske, demografiske (befolkningsutvikling), styring, teknologiske og kulturelle faktorer. Tabellen nedenfor er hentet fra Global Assessment Report on Biodiversity and Ecosystem Services og viser detaljert hvordan faktorene kan systematiseres.
Det finnes andre og enklere måter å systematisere driverne på. GEO-6 opererer med kun fem drivere, nemlig befolkningsvekst, økonomisk utvikling, teknologi, urbanisering og global oppvarming.
Direkte, naturlige drivere for miljøpåvirkning
Naturen selv kan forårsake miljøpåvirkninger som kan skyldes hydrologiske, meteorologiske, klimatiske eller geofysiske årsaker. Det vil mer konkret innebære oversvømmelser, ekstremvær, tørke, skogbrann, ekstreme temperaturer, jordskjelv, tsunamier, vulkanutbrudd og flere andre hendelser som kan få store lokale følger.
I løpet av jordens 4,6 milliarder års historie har det oppstått fem store masseutryddelser. Hver av disse utryddet en stor del av de artene som fantes i hver av epokene. Et eksempel er Trias-jura-masseutryddelsen som inntraff for 200 millioner år siden og var den fjerde masseutryddelsen. Omfanget av disse hendelsene varierte i størrelse og årsak, men de ødela det biologiske mangfoldet som da fantes på jorden.
Direkte menneskelig påvirkning av naturmiljøet
For økosystemer på land og i ferskvann har endring av arealbruk (bruken av et landområde) hatt den største relative negative innvirkningen på naturen etter 1970. Deretter fulgte direkte utnyttelse, særlig overutnyttelse av dyr, planter og andre organismer, hovedsakelig via høsting, hogst, jakt og fiske. I marine økosystemer har direkte overutnyttelse av organismer, hovedsakelig fiske, hatt størst relativ innvirkning, etterfulgt av arealbruksendringer ved kysten. I 2019 viste hele 75 % av naturmiljøet på landjorden og 40 % av det marine miljøet omfattende tegn til skader.
Forurensning
Forurensning er spredning av stoffer til luft, vann eller jord som fører til ulempe eller skade på helse eller trivsel for mennesker, dyr og planter, eller skade på dødt materiale. Begrepet forurensning omfatter også plagsom støy, rystelser, radioaktivt nedfall og utslipp av oppvarmet vann (kjølevann).
Over 80 % av alt avløpsvann i verden slippes ut i miljøet uten behandling, mens 300–400 millioner tonn tungmetaller, løsemidler, giftig slam og annet avfall blir dumpet i verdenshavene hvert år. Overgjødsling av økosystemer i kystområder har ført til at det finnes 400 områder med oksygenfattig vann, noe som påvirker et totalt areal på mer enn 245 000 km2 (2019).
Når det gjelder globale forurensninger er det bare noen få variabler som blir målt systematisk (klimagasser og aerosoler). Nøyaktige tall for utslipp til atmosfære, vann og jord fra industri og husholdninger er derfor ukjente. Data tyder på at de globale forurensningsnivåene har økt minst proporsjonalt med den totale befolkningsveksten.
Miljøgifter
Organiske mikroforurensninger er en type miljøgifter som ofte nedbrytes svært sakte og som kan spres gjennom organismer i økosystemene. Skadevirkninger kan være store, men det knytter seg usikkerhet til mulige langtidsvirkninger, som for eksempel påvirkning av reproduksjonsevnen hos mennesker og dyr. Mange typer organiske forurensninger har vist seg å ha kreftfremkallende egenskaper. Særlig gjelder dette halogenerte forbindelser, som DDT (diklordifenyltrikloretan), PCB (polyklorerte bifenyler), PAH (polysykliske aromatiske hydrokarboner), dioksiner og tinnorganiske forbindelser.
Forurensning fra avfall
Mengden av fast avfall øker globalt, men omfanget er usikkert. Avfallsmengden fra urbane områder (byer) er størst, blant annet på grunn av høy kjøpekraft.
Fast avfall har flere forskjellige virkninger, for eksempel helseproblemer (luftveisplager, diaré og denguefeber) for mennesker som bor nær deponier (søppelfyllinger). Deponier avgir metan som bidrar til klimaendringer, og sigevann som forurenser jordsmonn og grunnvann. Avfallshåndtering utgjør nesten 5 % av de totale globale klimagassutslippene. Globalt endrer sammensetningen av avfall seg. Avfall som er økonomisk kostbart å destruere har økt, mens organisk avfall avtar. De regionale variasjonene er imidlertid betydelige. Håndtering av elektronisk avfall er dårlig regulert, og kassert utstyr eksporteres ofte til lavkostland.
Konsekvensen av forurensning er at miljøets fysiske, kjemiske og biologiske egenskaper endres, avhengig av konsentrasjonen av skadelige stoffer. Konsentrasjonen bestemmes som regel av hvor mye forurensning som tilføres og mottagersystemet (resipientens) fortynningskapasitet. Dermed kan et giftutslipp fra en punktkilde være skadelig for fisk i en elv, men være ubetydelig om det samme giftutslippet skjer i åpent hav. I neste omgang bestemmes konsentrasjonen av fysiske, kjemiske og biokjemiske prosesser etter utslippet, for eksempel adsorpsjon, utfelling, kjemisk omdanning og biologisk omsetning.
Plastforurensning
Forurensning fra plast øker stadig, og mye ender opp i verdenshavene via vassdrag (2019). Global produksjon av plast steg årlig med 8,4 % fra 1950 til 2015, over dobbelt så raskt som stigningen i verdens bruttonasjonalprodukt (BNP). På grunn av mangelfull avfallshåndtering havner anslagsvis 5 % av all plast i havene. De 20 mest forurensende elvene er i Asia og utgjorde to tredjedeler av den globale årlige transporten av plast til havet.
Forskere har estimert at innen 2050 kan det være mer plast enn fisk i havet.
Lysforurensning
Kunstig lys om natten er en av de mest åpenbare fysiske endringer av biosfæren. For predatorer blir jakt mer effektiv med kunstig lys, slik at forhold mellom rovdyr og byttedyr endres ved at rovdyr får en fordel. Kunstig lys påvirker også spredning, orientering, migrasjon (forflytning) og hormonnivåer, noe som blant annet resulterer i forstyrret døgnrytme.
Arealbruksendring
Arealbruksendringer vil si at bruken av jordens landareal endres, for eksempel til bolig-, nærings-, rekreasjons- eller samferdselsformål. Endringene har hovedsakelig skjedd på bekostning av tropisk regnskog, våtmarker og gressletter.
Arealbruksendringer drives først og fremst av landbruk, skogbruk og urbanisering. Byområdene ble doblet fra 1992 til 2019, og det ble foretatt omfattende utvidelser av infrastruktur knyttet til økende befolkning og forbruk. Over en tredjedel av verdens landoverflate og nesten tre fjerdedeler av tilgjengelige ferskvannsressurser brukes til jordbruksformål (husdyrhold og planteproduksjon). Jordbruk (planteproduksjon) skjer på rundt 12 % av jordens totale isfrie land. Beite forekommer på omtrent 25 % av jordens totale isfrie land og omtrent 70 % av landarealet i nedbørfattige områder.
Arealbruksendringer i kystsoner påvirker habitater, blant annet elvemunninger og deltaer som er kritiske for økosystemer og fiskerier. Disse endringene dreier seg om opparbeiding av landområder og byspredning langs kysten.
Våtmarker har en rekke funksjoner, blant annet ved at de renser vann, hindrer flom ved å samle opp vann, fungerer som karbonsluk, i tillegg til at de er viktige tilholdssteder for fugler, reptiler, amfibier, fisk, insekter og planter. Til tross for at våtmarker er blant de mest produktive av alle habitater, har det over lang tid foregått omfattende drenering og oppfylling av våtmarker for blant annet oppdyrking. Det globale arealet av våtmarker har sunket med 30 % i årene 1970–2008, og det totale tapet siden 1700 er estimert til å kunne være så høyt som 87 %. Tapene var størst i tropene og sub-tropene, der også befolkningsvekst og landbruksutvidelse var høyest. Siden 2000 har omfanget av torvmyrer blitt redusert fra 77 % til 36 %. Torvmyrområder finnes stort sett i Sørøst-Asia, som har rundt 56 % av alt areal av tropiske torvområder.
Urbanisering og infrastruktur
Over hele verden øker urbaniseringen, altså at folk flytter inn mot byene, det skjer endring av demografi og kostholdsmønstre, teknologiske endringer, større grad av markedsintegrasjon og klimaendringer, noe som gir uante krav til landarealer. Økosystemtjenester går tapt eller svekkes på grunn av forstyrrede sykluser i vann og av næringsstoffer, når landoverflaten tildekkes ved etablering av bolig- og industriområder eller infrastruktur.
Urbanisering har flere og komplekse koblinger til miljøet. I 2019 utgjorde byområder i underkant av 3 % av verdens totale landområde. Byutvidelser skjer raskere enn den urbane befolkningsveksten og er ofte drevet av positive tilbakekoblinger (forsterkning av opprinnelig endring) mellom urbanisering og økonomisk vekst. Fra 1970 til 2000 ble arealet av byer utvidet med 58 000 km2. Sammen med byutvidelser kommer også bygging av infrastruktur for transport, energi- og vannforsyning. Urbanisering kan på den annen side redusere presset på bruk av landområder med sårbare økosystemer, og stimulere til tilbakeføring av økosystemer og bevaring av biologisk mangfold.
Bygging av infrastruktur for å gi tilgang til naturressurser kan fortrenge mennesker, ta landbruksareal ut av produksjon og endre økosystemer. På grunn av utbygging av infrastruktur blir omfattende områder av jorden utsatt for nye ødeleggelser. Hele 90 % av all veibygging skjer i lite utviklede land og utviklingsland. Utvidelsene av veier, byer, dammer og olje- og gassrørledninger kan medføre høye miljø- og sosiale kostnader, i form av avskoging, habitatfragmentering (oppdeling av leveområder for dyr og andre organismer), tap av biologisk mangfold, befolkningsforskyvning og sosiale endringer, spesielt for urfolk og lokalsamfunn. Likevel kan infrastruktur gi positive økonomiske effekter, og i noen tilfeller også miljøgevinster på grunn av økt effektivitet, innovasjon, migrasjon og urbanisering, avhengig av hvor og hvordan prosjektene blir gjennomført og styrt.
Fragmentering
Endring av jordoverflaten har i økende grad fragmentert (oppdelt) gjenværende landområder. I 2019 var omtrent 20 % av alle skogsområder i verden nært (under 100 m) til en skogkant, mens 70 % var 1 km fra skogkanten. Bare 20 % av tropiske områder har sammenhengende skogsområder større enn 500 km2. Det globale omfanget av slike områder er redusert med 7,2 % fra 2009 til 2019. Dette er et resultat av industriell hogst, utvidelse av landbruk, brann, gruvedrift og annen ressursutnyttelse.
Naturrestaurering av landområder
Miljøskader påvirket levekårene til minst 3,2 milliarder mennesker i 2019, noe som er estimert til å gi et tap på mer enn 10 % av det årlige globale BNP. Det er dermed stort behov for restaurering av naturområder for å unngå tap av biologisk mangfold, redusere klimaendring og sikre fortsatt global ressurstilgang. Bærekraftig forvaltningspraksis og restaurering for å unngå, og reversere, forringelse av land, har vist seg å gi fordeler som overstiger kostnadene mange steder.
Restaurering av økosystemer og landskap skjer kanskje ikke fullstendig, men er uansett til fordel for natur og mennesker, slik som bedret ressurstilgang og klimaregulering. Gjenoppretting av strukturer og funksjoner i tidligere skadde økosystemer bidrar til langsiktig økologisk resiliens (motstandskraft mot endringer).
Utvinning og utnyttelse av naturressurser
Naturen har blitt skadelidende av den samlede påvirkningen av myriader av handlinger for å dekke den økende verdensbefolkningens grunnleggende behov. Fra 1980 til 2019 ble uttaket av materialer per person økt med 15 %. I årene 1990 til 2019 økte global utvinning av biomasse, fossilt brensel, mineraler og metaller med rundt 80 %. Halvparten av utvidelsen av landbruket skjedde ved nedhugging av tropiske skoger.
Utvinning av levende biomasse og materialer øker ettersom både befolkningstall og forbruk per innbygger har blitt tredoblet fra 1980 til 2010. Materialer til bygg og industri økte med det firedobbelte i samme tidsperiode. Bruken av biomasse, fossilt brensel, malm og ikke-metalliske mineraler doblet seg fra 2005 til 2015, og økte med en årlig rate på 6,1 %.
Kaskadevirkninger (spredning av virkninger) av utvinning gir tap av biologisk mangfold og akselererte klimaendringer, noe som er mest fremtredende i tropiske skoger, marine, kystnære og polare økosystemer. Noen typer utvinning resulterer også i endring av arealbruk, med konsekvenser for biologisk mangfold, jorderosjon og nedbrytning, utslipp av klimagasser og mulig tap av økosystemtjenester. Utvinning utover bærekraftige nivåer har konsekvenser for biologisk dynamikk (komplekst samvirke) og funksjonen til økosystemer.
Landbruk
Landbruk representerer en rekke bruksformer når det gjelder plantedyrking og dyrehold, samt kombinasjoner av disse. Landbruksarealene utvides stadig for å skaffe mat, drivstoff og fibre til en stadig økende verdensbefolkning. Husdyrhold bruker en tredjedel av avlingsproduksjonen til fôr og tre fjerdedeler av totalt landbruksareal. Produksjon av animalske matvarer, spesielt storfekjøtt, har konsekvenser for naturen ettersom det krever mer vann og energi enn plantebaserte matvarer.
Miljøeffektene fra landbruket er store, for eksempel blir 70–90 % av vannet som hentes fra elver, innsjøer og grunnvannsreservoarer brukt i landbruket. Videre er 25 % av verdens klimagassutslipp en konsekvens av landrydding, avlingsproduksjon og gjødsling (2010). I løpet av 1980–2000 ble det meste av nytt landbruksland i tropene etablert på bekostning av skog. Intensivering av landbruket har også økt, med sosiale og økologiske konsekvenser. For eksempel har vannuttak og bruk av plantevernmidler blitt doblet og gjødselbruken tredoblet.
En analyse foretatt av den danske forskeren Laura Vang Rasmussen og hennes kolleger, viste at intensivering av landbruket sjelden ga gunstige sosio-økologiske virkninger. Selv om mattilbudet ofte økte, var det ikke nødvendigvis slik at produktiviteten på lang sikt ble bedre eller at det ga forbedret levevilkår for mennesker.
Effektiviseringer i landbruket utgjør en viktig tilnærming for redusert miljøbelastning, slik at begrensede naturressurser utnyttes bedre. Et tiltak i så måte er såkalt presisjonslandbruk (tilpasse behandling, gjødsling og vanning etter behov).
Skader på land og jordforringelse
Jordforringelse er reduksjon eller tap av jordsmonnets biologiske eller økonomiske produktivitet og kompleksitet. Begrepet omfatter jorderosjon, forverring av fysiske, kjemiske, biologiske eller økonomiske egenskaper til jordsmonn og langvarig tap av vegetasjon. Årsaker er intens utnyttelse eller en kombinasjon av prosesser på grunn av menneskelige aktiviteter. Forringelse forekommer i alle typer landoverflater, ved alle former for arealbruk og landskapstyper, i alle land.
Forringelse er vanskelig å måle på grunn av mangel på data og få estimater, spesielt i tropene. Det er flere årsaker til forringelse, blant annet arealbruk, intensivering, forurensning og invasive fremmede arter. Påvirkningene kan også ha årsak langt fra der påvirkninger merkes. Tap av skoger er for eksempel knyttet til ukontrollert hogst, branner eller utvidelse av landbruket. Det vanligste i Latin-Amerika og Asia er tømmerutvinning, mens det i Afrika er uttak av brensel og utvinning av trekull. Ørkenspredning i form av landforringelse i tørre, halvtørre og tørre klimaregioner, er spesielt alvorlig for 38 % av verdens befolkning.
Jorderosjon forårsaker næringstap og redusert produktivitet, men også flom, vannforurensning og sedimentasjon i reservoarer. Det kan også ha negativ innvirkning på de globale karbon-, nitrogen- og fosforsyklusene. Globale estimater for omfanget av erosjon er ikke tilgjengelige, men at det skjer i alle land er sikkert.
Sammenlignes landbruk ved konvensjonell dyrking med landbruk uten jordbearbeiding, viser det seg at uten jordbearbeiding (pløying) reduseres jorderosjonen drastisk. Landbruk uten jordbearbeiding kommer nærmere jordsmonnets egen fornyelsegrad, noe som kan gi grunnlag for bærekraftig landbruk.
Skogbruk
Fra 1990 til 2015 ble det globale skogarealet redusert fra fra 4,28 milliarder til 3,99 milliarder hektar. Skog dekket i 2019 en tredjedel av landjorden, og en stor del av verdens befolkning er delvis avhengige av skog. En utfordring har vært å drive en forvaltning som både tilfredsstiller skogbruksnæringen og samtidig gir langvarig overlevelse av skoger.
Gjennom flere århundrer har fornyelse av skogdekke og opprettholdelse av biologisk mangfold, ofte skjedd samtidig med tømmerdrift og uttak av andre ressurser. Bærekraftig skogbruk drevet av lokalsamfunn finnes i Latin-Amerika (Mexico, Mellom-Amerika, Colombia og Peru), Canada og USA, mens bærekraftig familiedrevet skogbruk forekommer i Nord- og Sentral-Europa.
Stedegne arter (begrenset geografisk utbredelse) finnes i 80 % av de plantede skogene, mens introduserte arter dominerer i Sør-Amerika, Oseania og Øst- og Sør-Afrika som et resultat av industrielt skogbruk. Biomassen fra skog benyttes som energikilde, som fast, flytende og gassformig brensel, og stod for 14 % av den globale energibruken i 2014. Mellom 1960 og 2014 økte bruken av bioenergi 2,7 ganger. Den globale bruken av fyringsved toppet seg på midten av 1970-årene, men har falt siden 1980-årene.
Høsting av andre ressurser enn tømmer fra skog
Selv om kommersialisering av disse skognæringene kan opprettholde eller forbedre inntektene til lokalbefolkningen, kan markedskjeder med mange mellomledd senke den lokale økonomiske avkastningen og øke risikoen for overutnyttelsen av ressurser.