cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Basset hound
Utseende, anatomi og fysikk
Dette er en stor hund på korte ben. Den veier normalt 25-35 kilo, men har en skulderhøyde på kun 33-38 centimeter, noe som gjør den svært lang i kroppen i forhold til høyden. Pelsen er tett, kort og glatt og hundens farger er enten rød/hvit eller trefarget (sort/hvit/brun). Hodet påminner om blodhund med lange ører og mye løshud. Løshuden er gjeldende for hele kroppen. Den har tydelig nakkeknøl, en muskuløs hals og bred brystkasse. Beina er svært korte, faktisk så korte at det ofte skaper problemer for hunden når den ferdes utenfor allfarvei. Den lange ryggen kan også bli et problem, idet vridningsbelatninger kan føre til prolaps. Halen er relativt lang og bæres oppreist i sabelform.
Bruksområde
Basset hound er en sporsøkende jakthund som jegeren skal kunne følge til fots. De er opprinnelig alet fram for å jage i flokk og tilhører således drivende hunder. Den har også glimrende egenskaper som sporhund og familiehund. Som jakthund benyttes den til såvel småviltjakt som storviltjakt.
Lynne og væremåte
Basset hound har et glimrende gemytt og egner seg godt som familiehund, men den trenger ganske mye mosjon for trives. Den passer således best blant aktive friluftsfolk og jegere som ferdes mye ute i skog og mark. Som en typisk flokkhund trives den dårlig alene. Den tåler også dårlig varme. Som familiehund regnes den som flink og tålmodig med barn.
Annet
Pelsen må børstes regelmessig og ørene trenger ettersyn og rengjøring ofte. Eventuelle hudfolder må kontrolleres for sårdannelser og eksem regelmessig.
Grasmyrskogen
Grasmyrskogen er ei bygd og en grunnkrets i Senja kommune, Troms og Finnmark. Grasmyrskogen er ei innlandsbygd på Senja og ligger langs fylkesvei 229, 17 km fra kommunesentret Finnsnes. Bygda har postadresse 9303 Silsand, men tilhører Gibostadområdet delområde. Like vest for Grasmyrskogen ligger Sandbakken kapell.
Grunnkretsen, som også innbefatter Kvannåsen og Tverråsen, har om lag 70 innbyggere og dekker et areal på 38,4 km².
Innbyggertall:
Cell
Cell er en mikroprosessor utviklet av Sony, Toshiba og IBM. Sony bruker Cellprosessoren i PlayStation 3. I år 2000 startet de tre utviklerne STI, med hensikten å skape prosessoren. Den har åtte kjerner og jobber ifølge IBM ti ganger så raskt som tidligere prosessorer. Den er designet for å kunne passe i alle datamaskiner, fra bærbare datamaskiner til tjenere.
Verdens nordligste bosetninger
Verdens nordligste bosetninger er disse:
Gygrid
Rubeus Gygrid (født 6. desember ca. 1929) er en fiktiv person i J.K. Rowlings Harry Potter-bøker. Han er mest kjent som bare Gygrid. Mange tror at Gygrid bare er kjempe, men han er faktisk en halv dverg også. Gygrid er skogvokter og lærer i faget Stell av magiske vesener ved Galtvort.
Gygrid er omtrent dobbelt så høy som en gjennomsnittlig mann. Han elsker dyr og magiske fabeldyr, spesielt de uvanlige eller farlige. J.K. Rowling har sagt at Gygrid har lite interesse for tamme magiske vesener på grunn av den manglende utfordringen, selv om han har en pysete hund som heter Hogg. Gygrid, Harry Potter, Ronny Wiltersen og Hermine Grang er venner.
Han er en av de første figurene i bokserien som sier at ideen om å dele inn magikere i fullblods og halvblods er et gammelt konsept. Gygrid er kjent for sin vennlighet, og sin tykke aksent.
I filmene basert på Harry Potter-bøkene, er Gygrid spilt av den skotske skuespilleren Robbie Coltrane, og i noen sekvenser der Gygrids høyde er viktig, er det den tidligere engelske rugbyspilleren Martin Bayfield som spiller ham. J.K. Rowling har sagt at da hun skrev de første Harry Potter-romanene, så hun for seg Coltrane i rollen som Gygrid.
Hans navn, Rubeus, har to betydninger på latin, en som betyr «rød» eller «rødlig», og en som betyr «fra bjørnebærbusken». Begge kan beskrive Gygrid, som har et rødaktig fjes og et buskete skjegg. Gygrids engelske etternavn, «Hagrid», kommer ifølge J.K. Rowling fra et gammelt engelsk ord, «hagridden», som betyr å ha en marerittfylt natt, spesielt når man er fyllesyk, noe Gygrid er ofte.
Bakgrunn og rolle
Det blir avslørt i Harry Potter og Ildbegeret at Gygrid er en blanding mellom menneske og jøtul. Hans mor var jøtulkvinnen Fridwulfa, som forlot hans trollmannfar mens Gygrid var en baby. Siden jøtuler har rykte på seg for å være forferdelig brutale, og tidligere var allierte med Fyrst Voldemort, holder Gygrid det hemmelig at hans mor var en jøtul, og tillater andre å innbille seg nær sagt hva som helst som grunn for at han er så stor. Gygrid blir etterhvert også romantisk involvert med Madame Maxime, en annen halv-jøtul og rektor ved den franske magikerskolen Beauxbaton, og han har en halvbror, en jøtul som heter Gnurrg.
Gygrid var student ved Galtvort, ved Griffinghuset i den samme perioden som Tom Venster, men ble utvist i løpet av sitt tredje år ved skolen fordi han ble anklagd for å ha åpnet Mysteriekammeret, noe Voldemort var den virkelig skyldige i.
Etter at han ble utvist, brakk Magidepartementet Gygrids tryllestav (av eik) i flere biter, og forbød ham å utføre magi. Gygrid oppbevarer bitene av tryllestaven i paraplyen sin, og utfører små magiske formler med den. Siden han bare lærte magi i tre år før han ble utvist, er kunnskapene hans innen magi ganske mangelfulle i forhold til andre voksne trollmenn. Albus Humlesnurr (som var transfigurasjonslærer på den tiden) overtalte den daværende rektoren Armando Duppel til å la Gygrid bli værende ved Galtvort som skogvokter.
Gygrids kjærlighet til farlige magiske vesener er sentral i handlingen i Harry Potter og De vises stein: En person under en hette (professor Krengle i forkledning) gir ham et drageegg for å avsløre detaljer om Nussi, den trehodete hunden Gygrid har lånt bort til Humlesnurr for å hjelpe til å holde vakt over de vises stein. Gygrid lar senere de samme detaljene glippe ut til Harry, Ronny og Hermine, om hvordan man skal komme seg forbi Nussi (ved å spille musikk for ham så han sovner), detaljer som lar de tre vennene forfølge den potensielle tyven. De tre assisterer også Gygrid etter at drageegget klekker, ved å hjelpe ham å fjerne babydragen Norbert, som venner av Kalle Wiltersen sender av sted slik at den kan bo sammen med andre drager.
Harald Wergeland
Harald Wergeland (født 14. mars 1912 på Norderhov, død 5. januar 1987 på Eidsvoll) var en norsk teoretisk fysiker.
Etter examen artium på Eidsvoll ble han kjemiingeniør fra NTH i 1936. Med et stipendium fra Norsk Hydro ble han assistent for Leif Tronstad for å studere tungtvann. Samtidig ble han engasjert av Johan Holtsmark til å bli med i en ny aktivitet i kjernefysikk rundt en Van de Graaff-generator som ble konstruert ved NTH med bistand av Odd Dahl. Da den startet opp i 1937, avla Wergeland et besøk hos Werner Heisenberg i Leipzig. Dette resulterte i et forskningsopphold samme sted 1938-39.
Tilbake i Norge gjorde Wergeland ferdig et arbeid om kosmisk stråling sammen med Hans Euler som han hadde møtt i Leipzig. Sine videre studier fortsatte han i forskningsgruppen til Egil Hylleraas ved Universitetet i Oslo. Han ble der dr. philos. i 1942 med en avhandling om atomkjerners struktur.
Samme år ble han kontaktet av Hans Jensen som var med i Uranverein hvor muligheten for en eventuell tysk atombombe ble undersøkt. Jensen var utsendt av Heisenberg som hadde en viktig rolle i prosjektet, med beskjed om at dette ikke lenger var aktuelt. Da Wergeland hadde kontakt med motstandsorganisasjonen XU, var dette en måte å bringe meldingen til England og de andre allierte.
Wergeland beholdt kontakten med Heisenberg etter andre verdenskrig, men da var interessen mer rettet mot «S-matriseteori» og elementærpartikkelfysikk. Han ble professor i eksperimentell fysikk ved NTH i 1946, men dette professoratet ble omgjort til teoretisk fysikk i 1948 da Roald Tangen ble ansatt.
Gygrid
Bakgrunn og rolle
Igjennom bøkene er Gygrid venner med Harry, Ronny og Hermine. De oppdager med jevne mellomrom detaljer om Humlesnurr de ikke visste fra før, siden Gygrid har som vane å glippe ut detaljer han ikke mener å fortelle dem. Humlesnurr sier at han stoler fullt og helt på Gygrid, og ber ham av og til å utføre hemmelige oppgaver. I Harry Potter og Føniksordenen blir han sendt for å forsøke å overtale kjempene til å hjelpe Humlesnurr i kampen mot Voldemort. I Harry Potter og Halvblodsprinsen forteller han Harry og vennene hans om en samtale han overhører mellom Severus Slur og Humlesnurr, der Slur motvillig aksepterer å gjøre en eller annen vanskelig oppgave for Humlesnurr.
Gygrid og Harry
I Harry Potter og De vises stein er det Gygrid som får i oppgave av Humlesnurr å redde spedbarnet Harry fra sine foreldres hus etter at de blir myrdet av Voldemort. Senere får han også oppgaven å finne Harry og hjelpe ham å gli inn i magikerverdenen, kjøpe skolesaker, og til slutt å føre ham til King's Cross stasjon der han skal ta Galtvortekspressen til Galtvort for første gang. Harry og Gygrid (og etterhvert Ronny og Hermine) blir raskt venner.
Harald Wergeland
Wergeland deltok i arbeidsutvalget som ledet til opprettelsen av CERN, og han ble senere også en av Norges delegater til CERNs råd. Han stilte seg tvilende til om landet trengte Haldenreaktoren og var pådriver for Nordisk Institutt for Teoretisk Atomfysikk som ble opprettet i København i 1957.
Gygrid
Gygrids kjæledyr
Gygrid har flere kjæledyr, inkludert noen som magikersamfunnet ser på som umulige å temme.
Argarapp
Argarapp er en kjempeedderkopp som bor i den forbudte skogen. Den er blant annet delvis skyld i at Gygrid blir utvist fra Galtvort.
Harald Wergeland
Ved NTH bygget han opp et eget institutt for teoretisk fysikk hvor flere av studentene og doktorandene senere overtok akademiske stillinger i samme fagfelt. De første årene var dette konsentrert om elementærpartikkelfysikk, kvanteelektrodynamikk og spredningproblemer i akustikk og kvantemekanikk, men ble etterhvert erstattet med statistisk fysikk for kondensasjon av gasser til væsker og helium ved lave temperaturer.
Gygrid
Hogg
Hogg er en stor villsvinhund (Grand danois), som er veldig pysete selv om den er enormt stor. Hunden bor sammen med Gygrid i hytta hans.
Harald Wergeland
Etter aldersgrensen gikk han i 1979 over til Forskningsrådets seniorstipendium.
Fløytdammen
Fløytdammen var en kommunal barnevennlig badeplass i Trøftåa på Rovelstad i Nord-Odal. Selve dammen demmer opp et lite vann som ligger som en liten lomme i skogområdet. Ved Fløytdammen var det både sandstrand og vannsklie.
Hans Zimmer
Hans Florian Zimmer (født 12. september 1957) er en tysk komponist og musikkprodusent. Han har gjennom flere tiår komponert musikk for over hundre filmer. Gjennombruddet kom Rain Man (1988) og ble tildelt Oscar for Løvenes konge (1994). Zimmer turnerer med egne konserter.
De mest kjente lydsporene hans er fra filmene Løvenes konge, Gladiator, The Dark Knight, Den siste samurai, Pirates of the Carribean, Spirit – Hingsten fra Cimarron og Rain Man. Blant hans nyeste verk finner man Frost/Nixon (2008), Engler og demoner (2009), Sherlock Holmes (2009), Inception (2010), Megahjerne (2010), Interstellar (2014) og Blade Runner 2049 (2017).
Zimmer arbeidet i starten av sin karriere i Storbritannia før han senere flyttet til USA. Han er i dag øverste leder for filmmusikk-avdelingen til DreamWorks studio og jobber med andre komponister gjennom sitt eget firma Remote Control Productions. Han har vunnet fire Grammy Awards, to Golden Globes, en Classical BRIT Award og en Academy Award. Zimmer er også rangert som nummer 72 på listen over «Topp 100 levende genier», publisert av The Daily Telegraph.
Bakgrunn
Hans Zimmer ble født i Frankfurt am Main. Moren var jødisk. Familien flyktet fra Tyskland i 1939. Han lærte piano som barn, men sluttet tidlig med klassisk skolering. Han flyttet til London i tenårene og var som ung med i forskjellige rockeband hvor han ble en ekspert på bruk av synthesizere. I London ble han assistent for komponisten Stanley Myers.
Virke
Siden da har Zimmer komponert musikk til mange store filmer. I 1995 vant han Oscar for beste originale filmmusikk, som ble brukt i animasjonsfilmen Løvenes konge. Han komponerte temasangen for bokseshowet i The Contender og har også produsert soundtracks for animeserien Blood+ fra 2005.
Andre komponister som Steve Jablonsky, James Dooley, Heitor Pereira og Geoff Zanelli, jobber i Zimmers studio, Remote Control Productions (tidligere kjent som Media Ventures). Komponister som Harry Gregson-Williams, Mark Mancina, John Powell og Klaus Badelt, er alle tidligere medlemmer av studioet.
Han har også vært med og laget sanger for det bestselgende spillet Call of Duty 6 Modern Warfare 2, som ble lansert i 2009 og innledet en ny og episk epoke i spillserien. Dette var hans første arbeid på et videospill.
Rundt 2010 så slo han seg sammen med Crytek for å levere uforglemmelig spillmusikk til actionbomben Crysis 2.
Oscar
• 1989: Rain Man
Fløytdammen
Norges vassdrags- og energidirektorat regulerte vannstanden i Trøftåa for en del år tilbake, noe som resulterte i at badeplassen ble mer eller mindre ødelagt. Badeplassen har siden forfalt.
Hans Zimmer
Oscar
• 1995: Løvenes konge (vunnet)
Elektrisk spenning
Elektrisk spenning, eller elektrisk potensialforskjell, er en fysisk størrelse som angir differansen for potensiell energi mellom to punkter i et elektrisk felt per ladningsenhet. En kan også definere spenning som differansen mellom to elektriske potensialer. Vanlig symbol er U og måleenheten i SI-systemet er volt. Spenning kan måles med et voltmeter. Spenningen fra en spenningskilde driver strømmen i en elektrisk krets, og samtidig oppstår spenningsfall på grunn av motstand (resistans) i kretsen.
Fløytdammen
Eksterne lenker
Nord-Odal kommune
Elektrisk spenning
Symbolet \mathcal{E} brukes også for spenning, men da for å gjøre oppmerksom på at det er en elektromotorisk spenning (ems) det er snakk om. Ems kalles også for drivende spenning, og navnet henspiller på at denne spenningen er årsak til at en strøm drives frem i en krets. Ems oppstår i spenningskilder som batterier, generatorer og solceller, men også i spoler, elektriske motorer og transformatorer. Den kan være forårsaket av kjemiske prosesser som i et batteri, induksjon som i en generator eller fotovoltaisk effekt som i en solcelle. Sammenhengen mellom spenning og strøm for en elektrisk krets er gitt av Ohms lov.
Hans Zimmer
Oscar
• 1997: Som sendt fra himmelen
Martin Bormann den yngre
Martin Adolf Bormann (født Adolf Martin Bormann 14. april 1930 i Grünwald, død 11. mars 2013 i Herdecke ) var den eldste av Martin Bormanns ti barn. Adolf Hitler var hans fadder. Han er dermed oppkalt etter sin far og gudfar.
Elektrisk spenning
I en elektrisk krets må det være til stede en drivende spenning, altså ems, men det vil også være et spenningsfall på grunn av motstand i kretsen. Når en tilknytter en spenningskilde til en elektrisk krets settes det opp et elektrisk felt gjennom hele lederen. Ladningbærere er den egentlige strømmen, disse består av elektroner eller ioner som er elektrisk ladet. På grunn av det elektriske feltet virker det en kraft i én retning på disse som får ladningene til å bevege seg, og det oppstår resistans som følge av motstanden de møter. Resistansen gir et spenningsfall med motsatt retning av det påsatte ytre elektriske feltet.
Martin Bormann den yngre
Han ble kalt 'Kronzi', eller kronprinsen og var en ivrig nazist som barn og gikk på nazipartiets partiakademi i Bayern under krigen.
I 1944 besøkte han sammen med sin søster Eike Heinrich Himmlers elskerinne Hedwig Potthast som var naboen deres. Hun viste dem et loftsrom med møbler laget av menneskeknokler og et eksemplar av Mein Kampf innbundet i huden fra ryggen til et menneske.
I 1947 konverterte han til den katolske kirke og ble i 1953 prest. Han sluttet seg til Ordensgemeinschaft der Herz-Jesu-Missionare i Kongo i mange år. Han søkte senere om overføring til tjeneste i Sør-Amerika, men dette ble avslått i Vatikanet, da de fryktet for at farens renommé ville skade tjenesten, og på grunn av ryktene om at faren skulle ha greid å flykte til Sør-Amerika. Skuffet over dette forlot han prestegjerningen, og etter en alvorlig skade etter en bilulykke i 1969, ble han pleiet av nonnen Cordula, som også ble fritatt fra sine klosterløfter da de giftet seg i 1971.
Han ble teologilærer og pensjonert i 1992. Så sent som i 2001 reiste han rundt i Tyskland og Østerrike og snakket om det tredje rikets redsler. Han besøkte til og med Israel og møtte overlevende fra holocaust.
Elektrisk spenning
I elektriske systemer med vekselstrøm er drivende spenning tidsvarierende og kan beskrives av en sinusfunksjon. Dette fører til at også strømmen blir sinusformet om kretselementene er lineære. Ohms lov kan da anvendes. I slike kretser kan det også være tilstede spoler, transformatorer, elektriske motorer og annet som også har ems. Dette skaper en egen elektrisk vekselstrømmotstand som kommer i tillegg til den ohmske motstanden.
Gygrid
Nussi
Nussi er en gigantisk trehodet hund som Gygrid bruker for å vokte over fallemmen som leder ned til de vises stein.
Hans Zimmer
Oscar
• 1998: Livets lyse side
Elektrisk spenning
Opphav til ladning
Alle elektriske fenomener, inkludert begrepet spenning, kan i elektromagnetismen knyttes til elektriske felter. Elektriske ladninger omgir seg med et elektrisk felt, og en sier at det elektriske feltet går ut fra positive ladninger og inn mot de negative.
Gygrid
Norbert
Norbert er en drage (Norsk kamrygg) som Gygrid får tak i som egg og klekker selv. Magidepartementet klassifiserer drager som farlige, og Gygrid må derfor kvitte seg med Norbert etter en liten stund.
Bukknebb/Vimmelving
Bukknebb er en hippogriff som blir dømt til døden etter at den angrep Draco Malfang. Den blir reddet av Harry og Hermine, og går i skjul sammen med Sirius Svaart.
Referanser
Figuren der Harry-Potter-Romane Personnages secondaires de l’univers de Harry Potter Hogwarts kadrosu
Hans Zimmer
Oscar
• 1999: Den tynne røde linjen
Elektrisk spenning
Potensial i et elektrisk felt
I fysikk er arbeid produktet av kraft og vei, dette gjelder også for elektriske felt. Om en tenker seg en elektrisk ladd partikkel i et elektrisk felt vil arbeidet W som en kraft F utfører på partikkelen være lik produktet av kraften og den tilbakelagte veilengden s, altså W = F· s.
Hans Zimmer
Oscar
• 2001: Gladiator
Elektrisk spenning
Potensial i et elektrisk felt
Det er en tydelig analogi mellom potensiell energi for en elektrisk partikkel og for potensiell energi for et legeme i et gravitasjonsfelt: Den potensielle energi av et legeme i jordens tyngdefelt er Ep = gmh, der g er tyngdeakselerasjonen, m er massen og h er høyden over bakken. På samme måte er potensiell energi for en ladet partikkel q0 i et elektrisk felt gitt av Vp = q0Ey der Vp er potensiell energi i hvilken som helst posisjon i feltet og y er distansen fra det som er satt til å være nullpotensialet.
Hans Zimmer
Oscar
• 2011: Inception
• 2021: Dune
Elektrisk spenning
Potensial i et elektrisk felt
I bildet til høyre viser en elektrisk partikkel i et homogent elektrisk felt som er satt opp mellom to plater med motsatt polaritet. Det virker en kraft markert med rød pil på testladningen på grunn av feltet. Kraften er konstant og beveger testpartikkelen fra punkt a til b, dermed endres partikkelens potensielle energinivå. Endringen er gitt av: der alle symbolene er de samme som tidligere.
Hans Zimmer
Golden Globe
• 1995: ''Løvenes konge (vunnet)
• 1999: Prinsen av Egypt
• 2001: Gladiator (vunnet)
• 2002: Pearl Harbor
• 2003: Spirit – Hingsten fra Cimarron (nominert for beste sang)
Emil Monz
Emil Monz (født i Stuttgart, død 18. februar 1921) var en tysk pilot.
Hans Zimmer
Golden Globe
• 2004: Den siste samurai
• 2005: Spanglish
• 2007: Da Vinci-koden
Grammy
• 1991: På tur med Miss Daisy
• 1995: Løvenes konge
Gjeddevasskoiene leirsted
Gjeddevasskoiene leirsted ligger midt mellom Bruvoll og Trøftskogen i Nord-Odal kommune, og er kommunens leirskole- og ekskursjonssted for skoleverket, men leies også ut til private.
Hans Zimmer
Grammy
• 2001:  Gladiator
Emil Monz
I første verdenskrig var Monz ansatt som oppklaringsflyver. Etter krigens slutt fant Monz i 1919 jobb som pilot hos Junkers. I mai dette året fikk han flysertifikat nr. 22. Han fløy på ruta Dessau-Weimar.
Hans Zimmer
Grammy
• 2007:  Da Vinci-koden
• 2006:  Pirates of the Caribbean: Dead Man's Chest
Satellite
• 1999: Den tynne røde linjen (vunnet)
Emil Monz
Monz fløy 25. juni 1919 Junkers F13 på dets jomfrutur. 13. september 1919 satte han uoffisiell høyderekord på 6740 meter med flyet «Annelise» med åtte personer ombord. På oppdrag fra Junkers var Monz i 1920 i USA hos Larsen og satte også her flere rekorder. På strekningen Atlantic City – Philadelphia satte han hastighetsrekord med 210 km/h.
Hans Zimmer
Satellite
• 2001: Gladiator (vunnet)
Elektrisk spenning
Potensial i et elektrisk felt
Det som er viktig egenskap med dette uniforme elektriske feltet er at det er et konservativt felt, noe som betyr at veien fra a til b som testladningen beveges er irrelevant. Dermed er den potensielle energien for et gitt punkt i feltet kun avhengig av distansen y fra et definert referansenivå. En annen konsekvens av dette er at summen av potensiell og kinetisk energi på grunn av bevegelse er konstant, altså at total mekanisk energi er konservert:
Emil Monz
Da han kom tilbake til Tyskland, ble han ansatt av Junkers som pilot. Med flyet F13 (D-132) styrtet han i en snøstorm i 1921.
Fylkesvei 4788
Fylkesvei 4788 går mellom Nedstrand kirke og Hindaråvåg kai i Tysvær kommune. Veien er 310 meter lang.
Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 789.
Elektrisk spenning
Potensial i et elektrisk felt
der Ka og Kb er kinetisk energi ved henholdsvis a og b. Dette er igjen en analogi til bevegelse av et legeme i jordens tyngdefelt.
Elektrisk potensial er definert som potensiell energi per ladningsenhet. Definisjonen kan gjelde testladningen som ble introdusert over: For en testladning er potensialet U et sted i et elektrisk felt der den potensielle energien V per ladningsenhet q0 er det samme. Dette kan uttrykkes:
I bildet til høyre over med den positiv testladning er de to posisjonene Ua og Ub markert med linjer der det elektriske potensialet har forskjellig nivå. Om partikkelen beveger seg langs en av de stiplede linjene vil ikke potensialet endre nivå.
Spenning eller elektrisk potensialforskjell
Formelen øverst i forrige avsnitt, som viser endring av energi for en testladning som beveges i et elektrisk felt fra posisjonen a til b, kan skrives om med definisjonen av potensial satt inn:
Denne forskjellen mellom to elektriske potensialer kalles spenning. For kretsanalyse er dette definisjonen av spenning i henhold til IEC. I en elektrisk leder som tilknyttes en spenningskilde vil det gå et elektrisk felt, dette feltet er sterkere jo større potensialdifferensen Uab mellom terminalene Ua og Ub til spenningskilden er. Dette igjen avgjør hvor stor strøm I som går i lederen, noe som er gitt av Ohms lov.
Referanser for spenning
Ved bestemmelse av potensialet til en ladning eller leder, kan det oppstå problemer med hva denne skal refereres mot. En løsning kan være å referere ladningen mot jorden, for jorden er en leder og i prinsippet er dens potensial det samme over alt. Men er jordkloden som helhet ladd eller ikke? Og i så fall, hvor stort er dens potensial? I praksis trenger en ikke å vurdere slike forhold da begrepet potensialforskjell eller spenning er innført, dermed ser en på relative potensialer og ikke absolutte. Konseptet elektrisk spenning skal gjøre det enkelt å regne på energiforandringer hos ladede partikler som beveger seg i elektriske felter. Når det gjelder jordens potensial har en innført begrepet referansejord. Med dette begrepet defineres som en konvensjon at jordens potensial er null og ikke mulig å påvirke.
Spenningskilder
Spenningskilder frembringer en såkalt elektromotorisk spenning, som i en elektrisk krets også kalles for drivende spenning. Navnet henspiller på at det er denne spenningen som driver strømmen, og dermed sørger for at det blir utført et arbeid, med andre ord overført energi fra en kilde til forbrukere (elektriske laster). Elektromotorisk spenning forkortes gjerne «ems» og gis symbolet \mathcal{E}. Formelt sett har den samme definisjon som spenning generelt, og en setter at:
der Uab som tidligere er spenningen mellom to punkter, eller terminaler på en spenningskilde a og b, der a er positiv og b negativ terminal. Opphavet til denne spenningen kan være høyst forskjellig blant de ulike spenningskildene en kjenner til.
Nedenfor følger en gjennomgang av hvordan ems oppstår ved induksjon og ved kjemiske prosesser i batterier. Andre kilder til ems er for eksempel solceller og Van de Graaff-generatoren. Spenning har en også over en kondensator som er i stand til å akkumulere energi som et elektrisk felt. En spole er et annet kretselement som skaper ems om strømmen gjennom den endres.
Induksjon
Elektromagnetisk induksjon skjer ved at en elektrisk ledersløyfe utsettes for et varierende magnetisk felt. Faradays lov som er oppkalt etter den britiske fysikeren Michael Faraday (1791–1867) forteller om størrelsen av den induserte ems. Loven uttrykkes matematisk slik:
der ΦB er magnetisk fluks. Uttrykket sier at det er den tidsderiverte av fluksen som gir en indusert ems. Størrelsen av ems er bestemt av styrken av magnetisk fluks og hvor hurtig den endres. Retningen av den elektromotoriske spenningen er gitt ved Lenz' lov og minustegnet har sammenheng med dette. At det er selve forandringen av et magnetisk felt som gir indusert spenning vil si at det er nødvendig med en stadig endring av fluksen for å få en vedvarende indusert spenning. I en generator utnyttes dette prinsippet ved at elektriske ledere kontinuerlig utsettes for et varierende magnetfelt.
Hans Zimmer
Satellite
• 2002:     The Ring
Elektrisk spenning
Induksjon
Om lasten ikke har for stor elektrisk motstand vil det gå en elektrisk strøm i kretsen. Når planet til viklingen dreier rundt og står normalt på feltet er fluksforandringen minst, dermed er indusert spenning lik null. Derimot vil det være størst fluksforandring gjennom ledersløyfen i det øyeblikket der dens plan står parallelt med feltet, altså den posisjonen som er vist i figuren, dermed blir også spenningen størst da. Hver gang ledersløyfen har posisjon slik at den står normalt på feltet skifter ems retning. En sier at spenningen veksler og at den får en tidsvariabel form som ligner på en sinusfunksjon.
Hans Zimmer
Satellite
• 2002: Hannibal
Elektrisk spenning
Induksjon
Et viktig forhold er at induksjonen fører til ladningsseparasjon, altså at frie elektroner i ledersløyfen gis en kraft som fører til at de ikke lenger holder seg bundet til ionene i krystallstrukturen i metallet. Dette fører i neste omgang til et elektrisk felt, dermed oppstår den nødvendige potensialforskjellen mellom viklingens terminaler som kan drive en strøm om en ekstern krets tilknyttes.
Fylkesvei 789 (andre betydninger)
I Norge finnes fylkesvei 789 i de følgende fylkene:
Elektrisk spenning
Induksjon
I en generator omformes rotasjonsenergi fra for eksempel en turbin til elektrisk energi i et kraftverk. Som forklart tidligere vil det utføres et arbeid for å få elektriske ladninger til å øke sin potensielle energi. I en generator skjer det med andre ord omsetting av energi. Denne energien blir overført via den eksterne kretsen der den kan utføre arbeid, som for eksempel i varmeovner eller lyspærer.
Hans Zimmer
Satellite
• 2004: Den siste samurai (vunnet)
• 2006: Da Vinci-koden
Elektrisk spenning
Spenning fra et batteri
Et batteri består av en eller flere galvaniske elementer som er seriekoblet med forbindelse til terminalene på utsiden med pluss- og minuspol. Dette betyr at hvert galvanisk element også har terminaler med pluss- og minuspol. Det oppstår en ems mellom hver av disse terminalene i elementene, og summen av spenningen over hver av disse er batteriets spenning. I et slikt element er det to elektroder og mellom disse er den såkalte elektrolytten. Elektrodene består av forskjellige materialer. I et typisk tørrelement består den ene elektroden av en beholder av sink som gjerne har sylindrisk form og er lukket i den ene enden. Inne i beholderen er elektrolytten og ned i denne er den andre elektroden anbrakt. Elektroden i senter av et tørrelement består typisk av kull, med brunstein rundt. Sinkbeholderen kalles gjerne for katoden og kullelektroden kalles anoden. Selve elektrolytten består av blant annet salmiakkoppløsning, dens form er som en tykk pasta.
Ved katoden skjer det en kjemisk prosess som fører til at positive ioner går ut i elektrolytten. Dette fører igjen til at de etterlater seg elektroner i katoden, mens ionene som vandrer ut i elektrolytten endrer det elektriske potensialet også her. Det oppstår dermed en potensialforskjell mellom katoden og elektrolytten. Ved anoden i midten skjer det lignende prosesser, men her er det elektroner som forlater den og går ut i elektrolytten. Elektronene som går ut i elektrolytten møter de positive ionene fra sinkelektroden, dermed nøytraliseres disse. De kjemiske prosessene ved de to elektrodene fører til et potensialsprang i sjiktet mellom elektrode og elektrolytt. Dette gjør at det oppstår en potensialforskjell eller ems mellom terminalene.
Når batteriets terminaler tilknyttes en ytre krets vil elektroner forlate den negativt ladede sinkelektroden, elektrodene går gjennom kretsen og kommer tilbake ved kullelektroden som har positiv ladning, altså underskudd av elektroner. Når dette skjer vil begge potensialene i grensesjiktene avta, men de kjemiske reaksjonene blir sterkere og potensialdifferensen øker til omtrent nivået før belastningen ble satt på.
Oppbyggingen kan være mer komplisert enn beskrivelsen over, og virkemåten med kjemiske reaksjoner mer omfattende. Uansett skjer det en oksidasjonsreaksjon ved sinkelektroden, og ved kullelektroden en redoksreaksjon. I tillegg finnes det flere andre batterityper. Felles for disse er at materialene inngår i en kjemisk prosess der det frigjøres energi, samtidig som de også skapes om til andre stoffer.
Spenningsfall
I en sluttet elektrisk krets som er tilkoblet et batteri, eller en annen spenningskilde, vil det settes opp et elektrisk felt inne i lederen. Som nevnt tidligere er kraften som virker på en ladning i et felt gitt av. Om kretsen bestod av vakuum ville ladningen få en konstant akselerasjon i samme retning som kraften, dessuten vil det etter en tid oppstå meget høy hastighet, spesielt om feltet er sterkt. I en elektrisk leder av metall som tilknyttes en spenningskilde vil det på samme måte som i vakuum settes opp et elektrisk felt inne i den. Retningen av feltet er fra positiv til negativ terminal. En elektrisk ladning som et fritt elektron vil bli påvirket med en kraft gitt av uttrykket over.
Ladningsbærerne inne i en leder oppnår imidlertid ikke noen stor hastighet, årsaken til dette er hyppige kollisjoner med de store og nesten helt stasjonære ionene (atomkjernene) som metallet består av. Dermed vil elektronet stadig og helt tilfeldig skifte retning. Imidlertid forlater de ikke lederen, elektronene er tiltrukket av ionene som har motsatt polaritet, dermed holdes de på plass inne i lederen. I en leder vil det selvsagt være mange ladningsbærere som beveger seg tilfeldig i alle retninger, men allikevel vil ladningsbærerne ha en netto bevegelse i én retning. Bevegelse av ladninger i en leder kalles elektrisk strøm, og den langsomme netto bevegelsen av frie ladninger kalles for driftsfart.
Den tilfeldige bevegelsen som et enkelt elektron i en leder gjør har en uhyre stor hastighet, gjennomsnittlig er det snakk om 106 m/s (2778 km/h). Derimot kan typisk driftfart være på bare 10−4 m/s (1 mm/s). Det kan dermed synes paradoksalt at når en lysbryter slås på, så kommer lyset praktisk talt øyeblikkelig på i lyspæren mange meter unna. Årsaken til dette er at frie ladninger er tilstede i hele den elektriske lederen. Med det samme lysbryteren trykkes inn settes det opp et elektrisk felt gjennom lederen med en hastighet nært lysets hastighet. Dermed starter elektronene å bevege seg i samme retning gjennom hele lederen, også gjennom lyspærens glødetråd, nesten øyeblikkelig. Selv om hvert elektron har en nettobevegelse som er liten, spiller det liten rolle så lenge alle praktisk talt kommer spontant i bevegelse.
Det elektriske feltet gjennom lederen fører til at det utvikles et arbeid på elektronene. Elektronene får tilført kinetisk energi, som i stor grad blir overført til ledermaterialet. Kollisjonene med ionene fører til at disse vibrerer, dermed oppnår ionene høyere energinivåer innenfor krystallstrukturen som de er en del av. Gjennomsnittlig vibrasjonsenergi i lederen vil stige, dermed går mye av det elektriske feltets arbeid med til å varme opp lederen, ikke til å akselerere ladningene.
Elektrisk strøm I gjennom en leder defineres som antall ladningsenheter Q som passerer et tverrsnitt av lederen per tidsenhet t:
Der I er strømmen i A (Ampere). Videre er det vanlig å definere strømtettheten i lederen som strøm per tverrsnittsareal:
der J er strømtetthet i A/m2 (amper per kvadratmeter). Den stadige kollisjonen som elektroner i en leder utsettes for gjør at de møter en motstand, eller resistans som er det mer vitenskapelige ordet. Dette gir altså spenningsfall, noe som den drivende spenning i kretsen må overvinne.
Sammenheng mellom strøm og spenning
Strømtettheten J som går i en elektrisk leder avhenger av styrken av det elektriske feltet E og materialegenskapene til lederen. Denne sammenhengen er for mange stoffer meget komplisert, men for elektriske ledere, som oftest er metaller som aluminium og kobber, er den tilnærmet lineær. Det er derfor praktisk å definere en elektrisk materialkonstant som sier noe om forholdet mellom de to størrelsene. Denne størrelsen kalles resistivitet med symbolet ρ og defineres slik:
altså at resistivitet for et gitt materiale er slik at desto høyere den er, desto større elektrisk feltstyrke må til for å øke strømtettheten. Resistivitet har enheten (V/m)/(A/m2) = Vm/A. Av naturlige årsaker er det et sterkt ønske for en elektrisk leder at den skal ha så liten resistivitet som mulig.
For å utlede noen sammenhenger mellom elektrisk felt og strøm, forutsettes det at en gitt leder er uniform slik at diameter og dermed tverrsnitt er A over hele dens lengde, dessuten at ρ er konstant gjennom hele lederen. Videre setter en at spenningen som virker mellom lederens begynnelse og slutt er Uab, der positiv terminal er ved starten og negativ ved enden. Dermed vil spenningen i henhold til den klassiske strømretningen gå fra positiv til negativ terminal, altså samme retning som det elektriske feltet. Ved at den elektriske feltstyrken E forutsettes kjent vil spenningen ved terminalene være gitt av:
der L er lederens lengde.
Denne sammenhengen gjelder for et uniformt elektrisk felt. Her forutsettes det som nevnt at lederen er homogen slik at resistiviteten er lik gjennom hele lederen, dessuten at diameteren er konstant. Med disse betingelsene vil elektrisk feltstyrke være lik gjennom hele lederen, dessuten vil også strømtettheten være helt lik i alle tverrsnitt av lederen. Videre er strømmen I gitt av I = JA, altså strømtettheten multiplisert med ledertverrsnittet. Om disse to uttrykkene løses for henholdsvis E og J, kan formelen over for resistivitet uttrykkes slik:
altså at spenningsfallet over lederen er lik produktet av resistans og strøm. Denne sammenheng kalles Ohms lov etter den tyske matematikeren og fysikeren Georg Simon Ohm (1789 – 1854). Sammenhengen gjelder kun eksakt der ledermaterialet har en tilnærmet konstant resistans.
Den ideelle leder har null motstand, noe som kan oppnås med superledere. Superledere slik som en kjenner dem i dag har imidlertid krav til svært lave omgivelsestemperaturer. Dette gjør bruk av superledere kostbart og vanskelig. Metaller som aluminium og kobber er gode ledere, og har god ledningsevne også ved høye temperaturer. Ved valg av slike metaller kan diameteren til lederne gjøres mindre og kostnadene reduseres.
Indre motstand
I avsnittet lenger opp ble resistans forklart som en egenskap som er tilstede ved praktisk talt alle elektriske ledere. Resistans er også tilstede inne i en spenningskilde, slik at ladningene som drives av ems mister energi også inne i spenningskilden. Dermed er det ikke den samme spenningen på terminalene som ems. Denne resistensen gis ofte symbolet r og kalles indre motstand eller indre resistans. Om den indre resistansen er konstant og uavhengig av strømmen kan forholdet mellom klemmespenningen (spenningen på terminalene) og ems uttrykkes slik:
der I er strømmen som går ut av spenningskilden og de andre størrelsene er de samme som før. Ut fra dette ser en at spenningen over terminalene til spenningskilden vil falle lineært med strømmen, eller belastningen som en sier. Dermed er det bare i ubelastet tilstand at ems er lik klemmespenning Uab. Spenningen i ubelastet tilstand er det også vanlig å kalle for tomgangsspenningen. I likhet med at motstanden i ledere fører til oppvarming og avgivelse av energi, skjer det samme i spenningskilden. Som en konsekvens av dette må en stor generator tilføres store mengder kjøleluftluft eller kjølevann for at ikke temperaturen skal bli skadelig høy.
For en spenningskilde som er tilknyttet en ekstern krets vil klemmespenningen Uab være lik spenningsfallet i den ytre kretsen, altså Uab = IR. Ligningen over kan da kombineres med denne slik at en får sammenhengen:
Der leddet på venstre side er klemmespenningen til spenningskilden og R representerer summen av all resistans i den ytre kretsen.
I en elektrisk krets kan det være mer enn én spenningskilde. Om størrelsen av disse og andre kretselementer er innenfor visse verdier, samt polaritet og tilkoblinger er spesielt valgt, kan det hende at bare en av kildene leverer effekt. Tilfellet kan være så enkelt at kretsen kun består av to spenningskilder der positive og negative terminaler på begge kildene er koblet sammen. I en situasjon som dette vil det gå effekt til den spenningskilden som har høyest ems til den som har lavest. Et praktisk tilfelle der dette skjer er generator i en bil som leverer strøm til bilens batteri (akkumulator). Da blir ligningen over slik:
Der Uab er spenningen mellom batteriets terminaler. Alt etter hvor stor Uab er, vil batteriet ta imot mye eller lite energi i tiden dette skjer. Energien som batteriet mottar konverteres til kjemisk energi. Effekten levert til batteriet som omformes til kjemisk energi er gitt av P = εI.
Leddet Ir er som før størrelsen av spenningsfallet inne i batteriet, men nå er det nødvendig at Uab er større enn batteriets ems pluss dette spenningsfallet. Når et batteri blir ladet opp på denne måten vil indre motstand r føre til varmeutvikling som ledes ut til omgivelsene.
Spenning og strøm i en enkel seriekrets
En ladning som beveger seg hele veien rundt en sluttet krets vil ha en netto forandring av potensiell energi på null. Dermed vil også summen av potensialdifferansene eller spenningene være lik null. Dette er kjent som Kirchhoffs spenningslov. Dette kan en også se av ligningen som ble vist i forrige avsnitt, som ved å flytte alle leddene over på den ene siden av likhetstegnet gir:
\mathcal{E} som representerer ems har positivt fortegn, mens indre motstand som gir spenningsfallet Ir og spenningsfallet i den eksterne kretsen IR, begge gir spenningsfall som får negativt fortegn. Figuren til høyre viser hvordan potensialene rundt en enkel elektrisk krets varierer. Spenningskilden som kan være et batteri er representert med et stiplet rektangel, og inneholder både ems og indre motstand. Koordinatsystemet under kretsen viser potensialøkninger og potensialfall som funksjon av kretsens utstrekning. Spenningskilden gir en økning fra null til 12 V, den indre motstanden r gir et potensialfall på -4,5 V og den eksterne motstanden R gir et fall på -7,5 V. Summen av spenningsfallene er altså 0 V, som er vist i koordinatsystemet ved at spenningen ved kretsens begynnelse og slutt er 0 V.
Den eksterne motstanden kan enten være en resistans i form av et kretselement (for eksempel en resistor eller en lyspære) eller et uttrykk for kretsens samlede motstand. Elektroniske kretser har typisk resistorer med betydelig høyere motstand enn selve lederne som binder dem sammen, dessuten er ofte lederne meget korte. Det er derfor praktisk å kun fokusere på resistorenes motstand, mens ledermotstanden neglisjeres.
I elektriske kretser kan komponentene ha betydelig mer kompliserte relasjoner mellom strøm og spenningen enn i dette enkle eksemplet. Om for eksempel en diode erstatter resistoren i kretsen er fremdeles ligningen over gyldig, men siden R i dioden ikke er lineær kan ikke forholdet mellom strøm og spenning løses som en algebraisk ligning. Numeriske metoder må da tas i bruk. Et annet forhold som gjør slike kretser mer kompliserte enn en får inntrykk av her, er at den indre motstanden r nødvendigvis ikke er konstant, heller ikke ems behøver å være konstant. I et vanlig lommelyktbatteri vil som eksempel ems være konstant gjennom batteriets levetid, men r øke svært mye mot slutten av levetiden. Allikevel gir ligningen og sammenhengen som er beskrevet her gode tilnærmelser for beregninger.
Gravvik
Gravvik er en bygd, et sogn og en tidligere kommune nordvest i Nærøysund kommune i Trøndelag. Gravvik grenser til Leka kommune i vest og Bindal kommune i nord. Gravvik grenser til Måneset og Sør-Salten i sør, og til Foldereid i øst.
Elektrisk spenning
Spenning og strøm i sammensatte kretser
Resistorer finnes i svært mange forskjellige kretser innenfor elektronikk og andre elektriske kretser. De kan brukes for å begrense eller dele opp strømmer, eller for å redusere eller dele opp spenninger. Det kan være snakk om motstander i forbindelse med elektriske ovner for varmeavgivelse, eller elektriske ledninger der varmeavgivelse er uønsket. Juletrebelysning er et tilfelle med såkalte seriekoblede lyspærer, som i kretsanalysen betraktes som seriekoblede resistorer. Det en ofte ønsker å finne ut av ved analyse av slike kretser er hvordan strøm og spenning fordeler seg i kretsen. Analyse av elektriske kretser kan være så komplisert at bare numeriske dataprogrammer kan gjøre beregningene, spesielt om det er andre kretselementer enn resistans tilstede. Uansett vil teknikkene som gjelder for resistorer ofte kunne brukes på slike mer kompliserte kretser.
Gravvik
Historie
Gravvik er opprinnelig et gårdsnavn, og første ledd i navnet er grav. Gravvik kan vise til flere spor av tidlig bosetting, og området har for eksempel flere gamle gravrøyser.
Elektrisk spenning
Spenning og strøm i sammensatte kretser
Uab er spenningen over terminalene, I er strømmen inn eller ut av terminalene og Rekv er den omtalte ekvivalente resistansen.
Gravvik
Historie
Fra 1909 var Gravvik en egen kommune frem til den i 1964 ble slått sammen med Foldereid, Kolvereid og Nærøy kommuner til Nærøy kommune.
Etter sammenslåinga av Nærøy og Vikna kommuner 1. januar 2020, er Gravvik en del av Nærøysund kommune.
Elektrisk spenning
Spenning og strøm i sammensatte kretser
Om motstandene er forskjellige vil også spenningen over hver av dem være ulik, men summen av alle spenningsfallene til sammen må være lik Uab. Dermed kan en sette:
Gravvik
Historie
Landbruk og fiskerinæring har tradisjonelt stått sterkt i Gravvik. I dag er oppdrett, både av laks, skjell og kveite viktige næringer.
Elektrisk spenning
Spenning og strøm i sammensatte kretser
som videre kan divideres med I på begge sider:
Gravvik
Historie
Gravvik består av grunnkretsene Gravvik, Halvøya, Austra, Årsetfjorden, Søndre Gravvik, Nord-Salten og Sør-Salten, og er en egen skolekrets i Nærøysund kommune.
Elektrisk spenning
Spenning og strøm i sammensatte kretser
Uttrykket Uab/I ble satt til å være selve definisjonen av ekvivalent resistans, dermed kan en sette:
Wilhelm Braune
Wilhelm Braune (født 20. februar 1850 ved Liebenwerda, død 10. november 1926 i Heidelberg) var en tysk germanist. Han studerte ved universitetet i Leipzig 1869–74, mottok et ekstraordinært professorat 1877 og virket som professor i tysk språk og litteratur i Gießen fra 1880. Sammen med Hermann Paul utga han «Beiträge zur Geschichte der deutschen Sprache und Literatur».
Gravvik
Historie
Gravvik har 334 innbyggere pr, 1. januar 2021
Elektrisk spenning
Spenning og strøm i sammensatte kretser
Som er formelen for ekvivalent resistans for seriekoblede resistorer. Ønsker en å finne spenningen over en spesiell motstand kan en dividere spenningen over terminalene Uab på ekvivalent resistans Rekv. Dermed har en funnet strømmen som går gjennom alle resistorene, denne multipliseres så med den motstanden en ønsker å finne spenningen over.
For de parallellkoblede resistorene i figuren til høyre vil strømmen gjennom hver av dem være forskjellig om størrelsen av dem er forskjellig. Derimot er spenningen den samme over hver av enhetene, dermed kan en uttrykke strøm gjennom hver av dem slik:
Gravvik
Naustbukta
Midt i Gravvik ligger ei halvøy med Eiterfjorden i sør og Råsa i nord. På eidet til halvøya ligger Naustbukta  som var sentret i den gamle kommunen.
Elektrisk spenning
Spenning og strøm i sammensatte kretser
Videre må summen av strømmen gjennom hver av dem være den samme, dermed:
Gravvik
Naustbukta
Fra Naustbukta går Fv771 sørover til til Saltbotnkorsen (15 km) der den møter Fv770. 2 km før Saltbotnkorsen ligger Horven bru. Fra Horven bru går Månesveien vestover via Osen (1 km) og Rødseidet (7,5 km) til Måneset (15 km). Nordover fra Naustbukta går Fv 771 Langs Årsetfjorden, via Bogen (15km) til Gutvik (29 km). Fra Gutvik er det fergeforbindelse til Skei på Leka.
Elektrisk spenning
Spenning og strøm i sammensatte kretser
av dette kan en ordne uttrykket slik:
Gravvik
Naustbukta
På Naustbukta er det dagligvarehandel (Coop Marked) og post i butikk (postnummer 7990 Naustbukta).Naustbugten Poståpneri ble opprettet fra 01.07.1899. Fra 01.10.1921 ble navnet endret til Naustbukta. Poståpneriet ble postkontor fra 01.11.1973. Postkontoret 7990 Naustbukta ble nedlagt 01.07.1997, og omgjort til post i butikk.
Elektrisk spenning
Spenning og strøm i sammensatte kretser
I/Uekv er det samme som 1/Rekv og dermed kan en sette at:
som er den generelle formelen for ekvivalent resistans for resistorer i parallell. Om en ønsker å finne strømmen gjennom én av resistorene brukes formelen over til å finne ekvivalent motstand, deretter kan en finne spenningen over a og b. Ved hjelp av spenningen brukes så Ohms lov til å finne strømmen gjennom den aktuelle resistoren.
Gravvik
Naustbukta
På Naustbukta ligger Gravvik kirke.