cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Knut Hove
Hove ble i 1974 utdannet veterinær fra Norges veterinærhøgskole, der han skrev en avhandling med tittelen Studier av reguleringen av plasmainsulin hos melkeku. I 1978 avla han doktorgrad ved samme institusjon, denne gang med avhandlingen Studies on plasma insulin concentrations and some aspects of insulin actions in domestic ruminants.
Hove ble i 2002 valgt til rektor ved Norges landbrukshøgskole og ledet omstillingen av denne til Universitetet for miljø- og biovitenskap fra 2005. Han var tidligere leder for Institutt for husdyr- og akvakulturvitenskap.
Hove ble i 2004 utnevnt til kommandør av den chilenske Bernardo O'Higgins-ordenen for bidrag til oppbygning av akademiske forbindelser mellom Chile og Norge.
Det nye testamentet
Det nye testamentet, eller NT, er den andre delen av Bibelen og består av 27 skrifter forfattet på gresk av de eldste kristne. Skriftene omhandler Jesus Kristus' liv, de første kristnes liv og misjonsvirksomhet og den tidligste kristne lære og undervisning. De utgjør den spesifikt kristne del av Bibelens kanon.
Disse skriftene kommer i tillegg til den del av den bibelske kanon som også godtas innen jødedommen, og som kristne ofte omtaler som Det gamle testamentet.
Evangeliene
De fire evangeliene forteller historien om Jesus Kristus. Evangeliene dateres til mellom år 65 og år 130 e.kr. Forfatterne av disse er i større og mindre grad omdiskutert i nyere forskning.
Det synoptiske problem omhandler de store likhetene man finner mellom de tre første evangeliene, hvor Markus kun har 35 vers som ikke finnes i Matteus og/eller Lukas. I tillegg har Lukas og Matteus mye felles stoff, som antas å stamme fra Q-kilden.
Apostlenes gjerninger
Apostlenes gjerninger forteller den videre historien om disiplene etter at Jesus forlot jorden. Boken er en fortsettelse av Evangeliet etter Lukas, og har tilsynelatende samme forfatter, tradisjonelt legen Lukas. Lukas skrev evangeliet og Apostlenes gjerninger til en mann ved navn Teofilus.
Paulus' brev
Disse brevene har tradisjonelt samme forfatter, Paulus, men moderne bibelforskning har skapt tvil omkring noen av brevene. Det er allmenn enighet om at i alle fall sju av brevene er forfattet av Paulus selv, Romerbrevet, første og andre Korinterbrev, Galaterbrevet, Filipperbrevet, første Tessalonikerbrev og Filemonbrevet. Opphavet til de andre seks brevene har vært mer omdiskutert, særlig gjelder dette de såkalte Pastoralbrevene: første og andre Timoteusbrev og Titusbrevet. Når det gjelder opphavet til disse brevene går den ledende teorien ut på at de er skrevet av Paulus' disipler, altså personer som stod Paulus nær og som etter hans død ønsket å føre hans teologi og lære videre. Brevene har nemlig et klart preg av paulinsk teologi.
Oversettelser til norsk og samisk
Det nye testamentet (NT) er skrevet på gresk, i den formen som kalles koiné.
Den første oversettelse av NT til norsk kom i 1904. De mest utbredte oversettelsene til norsk har vært Det Norske Bibelselskaps oversettelser fra 1930, 1978 og 2005. I 2005 endret bibelselskapet stavemåten til Det nye testamentet, i tråd med norsk grammatikk, som i motsetning til dansk har dobbelt bestemmelse.
Jehovas vitner har sin egen oversettelse til norsk av Det nye testamentet fra 1992. Denne oversettelsen bygger på deres oversettelse til engelsk fra 1960. Oversettelsen legger seg ofte svært tett på formuleringsmåten på gresk, og har mindre grad tekster basert på hva utgiverne har ment var intensjonen med teksten. Samtidig kommer deres standpunkter til syne på en rekke steder i oversettelsen, som at Gud konsekvent oversettes som ”Jehova”.
På nordsamisk kom det ut en fullstendig oversettelse av hele Bibelen i 1895. Dette er den eneste hele bibeloversettelsen til samisk i Norge.
Laobing
Laobing (kinesisk: 烙饼, pinyin: Làobǐng) er en type flatbrød som er kjent i deler av det nordlige Kina og som knyttes særlig til pekingkjøkkenet. Det omtales til tider som kinesisk pannekake.
En laobing kan bli så stor som en stor pizza, og er inntil en centimeter tykk. Den lages av en røre av salt, mel og vann. Noen ganger er det vårløk inne i deigen.
Laobing kan serveres i biter som den er. Dersom den hurtigstekes med kjøtt og grønnsaker får man retten chaobing.
Rånnaväg
Rånnaväg er et tettsted i Ulricehamn kommune i Västra Götalands län i landskapet Västergötland i Sverige. I 2010 hadde tettstedet 336 innbyggere.
Edwin Tenorio
Edwin Rolando Tenorio Montaño (født 16. juni 1976 i Esmeraldas) er en ecuadoriansk fotballspiller. Han spiller på midtbanen i Barcelona Guayaquil.
Tidligere har han spilt for Sociedad Deportiva Aucas.
Tenorio har spilt 67 landskamper for, og var med i Ecuadors tropp under VM 2002 og 2006.
Forde Abbey
Forde Abbey er et tidligere cistercienserkloster i Dorset i England. Eiendommen er i dag en turistattraksjon, i tillegg til at de omfattende landområdene (6,2km²) som omgir residensen fremdeles er i bruk som matjord. Mye av det originale klosteret ble revet etter oppløsningen av de engelske klostrene. Kun to statuer, som nå står fremvist i inngangshallen, er det som er igjen etter den originale inventaret. De strukturelle restene av klosteret er blant annet klosterets nordvegg og munkenes innkvartering.
Sprint-VM på skøyter 1970
Sprint-VM på skøyter 1970, det første uoffisielle sprintverdensmesterskapet i ISU-regi (ISU Sprint Championships), ble arrangert på Wisconsin Olympic Ice Rink i West Allis, Wisconsin, USA den 21. og 22. februar 1970. Sprintmesterskapene fikk først offisiell status fra 1972.
Valerij Muratov, verdensrekordholderen på 500 meter og 1,000 m ble den første verdensmesteren i sprint for herrer og Ljudmila Titova ble den første verdensmesteren i sprint for damer.
Trädet
Trädet er et tettsted i Ulricehamn kommune i Västra Götalands län i landskapet Västergötland i Sverige. I 2010 hadde tettstedet 277 innbyggere.
Elven Ätran renner gjennom tettstedet.
Fylkesvei 5738
Fylkesvei 5738 går mellom Støyva og Myklebust i Myklebustdalen ved Byrkjelo i Gloppen kommune. Veien er 8,9 km lang.
Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 693 (Sogn og Fjordane).
Gisle Harr
Han arbeider med hovedvekt på tegning, skulptur, installasjon og maleri. Harr har arbeidet som satirisk/ humoristisk tegner i ulike medier siden 1985. Han jobbet en periode som tegner i Morgenbladet, og debuterte som billedkunstner i 1994. Han er i tillegg aktiv musiker.
Arbeidene hans er ofte figurative skulpturer, portretter og iscenesatte tablåer i modellformat, eller skulptur og maleri i kombinasjon. Tematisk arbeider han gjerne med fremstillinger av mennesker samt med hverdagsmotiver, ofte med selvbiografiske, populærkulturelle eller historiske referanser.
Utdannelse
Harr studerte ved Oslo tegne- og maleskole fra 1985 til 1988 og ved Det ungarske kunstakademi fra 1990 til 1991. Han var hospitant innen grafikk ved SHKS fra 1991 til 1993, og ved Statens kunstakademi i Oslo fra 1994 til 1998.
Undervisningsvirksomhet
Harr har undervist og holdt workshops for blant andre Riksutstillinger, Den kulturelle skolesekken, Kunsthøgskolen i Oslo og flere forskoler.
Utstillinger og innkjøp
Harr har hatt en rekke utstillinger, blant annet ved Galleri F15, Henie Onstad Kunstsenter, Oslo Kunstforening, Riksutstillinger, Høstustillingen, Skulpturbiennalen, Museet KUBE og Kunstnerforbundet.
Verker av Harr har blitt innkjøpt blant annet av Norvoll skole og autismesenter, Grevle alders- og sykehjem, Oslo kommune, Statoil, DNB Nor, Vestfossen Kunstlaboratorium og Oslo Bymuseum.
Priser og utmerkelser
I 2009 mottok Gisle Harr Aksel Waldemars minnepris.
Organisasjonsvirksomhet
Han er medlem av Norsk Billedhoggerforening og Landsforeningen Norske Malere.
Han har hatt styrelederverv i Norsk Billedhoggerforening fra 2011 og sentralstyreverv i Norske Billedkunstnere 2002-2004. Han er også en engasjert debattant i media.
Terje Rollem
Terje Rollem (opprinnelig Terje Rolld Martinsen; født 16. september 1915 i Bærum, død 4. april 1993) var oberst og Milorg-leder under andre verdenskrig.
Rollem er kjent som kommandant for en Milorg-styrke som 11. mai 1945 overtok kommandoen over Akershus festning fra de tyske okkupantene, representert ved major Josef Nichterlein og hans adjutant, Hauptmann Johannes Hamel. Bildet fra overtagelsen, tatt av fotograf Johs. Stage er et nasjonalt ikon, kjent av de fleste nordmenn, og ble i 1995 gjengitt på et frimerke.
Nichterlein var fra 1941 han stasjonert i Norge. I mai 1945 ledet han Frontleitstelle 12 i Oslo og overlot i kraft være den høyeste (og trolig eldste) tilstedeværende offiser Akershus festning til Hjemmefrontens representant fenrik Rollem 11. mai 1945. Det var vanlig i Wehrmacht at eldste offiser i en garnison ble betegnet som «Standortälteste», en seremoniell tittel, men også den befalingsmannen som var kontaktperson til sivile myndigheter. To dager tidligere hadde Franz Böhme undertegnede den tyske kapitulasjonen i Norge og de tyske styrkene var forpliktet til å trekke seg ut av alle større byer og befestninger. Om morgenen 11. mai hadde de fleste tyske soldatene og offiseren forlatt Akershus festning og det sentrale Oslo, omkring 500 tyske soldater var til stede på festningen ved overleveringen. Klokken 13.00 marsjerte Rollem med hundre mann inn på festningen. Omkring 500 mann fra Polititroppene kom også til Akershus. Nichterlein syntes det var respektløst at Rollem ikke hadde uniform og offisersdistinksjoner. Fotografen Johannes Stage hadde fått tips om hva som skulle skje og tok bildet uten at personene la merke til det. Bildet ble offentliggjort første gang i Oslo-Pressen 12. mai.
Opprinnelig hadde Rollem sagt nei til fotografering, men Stage ble likevel tilskyndet av Rollems overordnede, troppssjef Viggo Didrichson, om å være til stede med kamera. «– Heldigvis var Didrichson mer fornuftig enn meg,» sa Rollem til Vi Menn i et intervju i januar 1981. «''Han innså betydningen av en fotografisk dokumentasjon. At overdragelsen var et historisk øyeblikk, var ikke i mine tanker. Jeg var bare opptatt av mitt oppdrag. I dag er jeg veldig glad for at fotografen var til stede. […] – Det var først da det norske flagget ble heist, at det egentlig gikk opp for meg at krigen var over,''» sa Rollem på en privat video innspilt i 2002.
Rollems militære karriere startet på Befalsskolen for kavaleriet i 1934. Etter befalsskolen tjenestegjorde han som instruktør i Kavaleriet. 9. april 1940 meldte han seg til tjeneste i 2. Dragonregiment og deltok i kampene i Gudbrandsdalen og Åndalsnes. Fra 1941 deltok han i Milorg.
Etter krigen hadde Rollem flere militære stillinger: Krigsskolen i 1946; stabssjef i Kavaleriinspektørens stab 1958-1961; oberst og sjef for Nord-Hålogaland landforsvar fra 1962. Deretter ved NATOs nordkommando på Kolsås; ved Østfold infanteriregiment; og sist ved Vegdirektoratetets militærkontor fra 1971 til pensjon i 1980.
Rollem mottok Deltagermedaljen med rosett.
Peixe
Peixe er en kommune i delstaten Tocantins i nordregionen av Brasil.
Muhammed
Muhammed, Muhammed ibn Abdullah eller Muhammed ibn Abd Allah, (født ca. 570, død 8. juni 632 i Medina) var en politisk og religiøs leder. Han anses som grunnleggeren av islam. Han regnes av muslimer og i Bahai som profet. Koranen inneholder åpenbaringene Muhammed mottok som Allahs profet fra ca. 610 til han døde. Muhammed var ved sin død statsleder for den vestlige delen av Den arabiske halvøya.
Lady Susan
Lady Susan er en kort roman i brevform av den engelske forfatteren Jane Austen (1775-1817). Den er muligens skrevet i 1794, men ble ikke utgitt før i 1871. Romanen, et tidlig fullført verk som forfatteren selv aldri forsøkte å utgi, beskriver intrigene til hovedpersonen, enken Lady Susan, mens hun søker en ny ektemann for seg selv, og en annen for sin datter.
Muhammed
Navnet, som på arabisk skrives محمد, kan med latinske bokstaver også skrives Muhammad, Mohammad, Mohammed og Mahomet. Ordet er arabisk og betyr «den høylovede».
Muhammed nevnes i den muslimske trosbekjennelsen: «Det finnes ingen gud utenom Gud, og Muhammed er hans sendebud». En troende muslim vil si «Fred være med ham» hver gang han/hun nevner Muhammeds navn. I skrift uttrykkes dette ved å skrive  etter navnet.
Kildesituasjonen
Det finnes ikke bevarte skriftlige kilder om Muhammed fra Muhammeds samtid. Den eldste muslimske kilden vi har er Koranen. Den skal etter tradisjonen ha blitt samlet til en bok om lag 20 år etter hans død. Det er imidlertid ingen bevis for eksistensen av Koranen i noen form før på 690-tallet, og tradisjonen som plasserer den til om lag 650 er fra midten av 700-tallet. Muhammed er bare nevnt direkte fire ganger i Koranen, men det gir lite støtte for en biografi om Muhammed, og mange av ytringene mangler en historisk sammenheng.
Det er kjent noen brev som Muhammed skal ha sendt til statsledere i andre land. Han sendte åtte ambassadører til åtte konger og guvernører, for å kalle dem til islam. Han omtaler seg selv da som Allahs budbringer eller apostel. Ektheten av brevene er omdiskutert.
Louise Svalastog Spellerberg
Louise Svalastog Spellerberg (født 1. oktober 1982) er en dansk håndballspiller, som spiller for København Håndbold i Damehåndboldligaen i Danmark.
Muhammed
Kildesituasjonen
Muhammeds tilhengere skal ha vært omtalt i én samtidig bysantisk kilde som omtaler slaget ved Mutah, men originalkilden er tapt.
Louise Svalastog Spellerberg
Louise Svalastog startet med å spille håndball som 3½ årig i Bramdrupdam, og som 10 åring skiftet hun til Kolding IF Håndbold. Sommeren 2008 skiftet hun tilbake til Kolding etter et opphold på ett år i Ikast-Brande EH.
Adam Hammill
Adam James Hammill (født 25. januar 1988) er en engelsk fotballspiller som spiller for Scunthorpe United FC.
Muhammed
Kildesituasjonen
Kunnskapen om Muhammeds liv bygger i hovedsak på muntlige overleveringer, som ble samlet inn og nedtegnet midt på 700-tallet og utover. Stoffet ble samlet i biografier – kalt sira, og i temaordnede sitatsamlinger – kalt hadith.
Louise Svalastog Spellerberg
Louise Svalastog er gift med håndballspilleren Bo Spellerberg fra Kolding IF, og sammen har de en datter.
Adam Hammill
Liverpool
I sin barndom gikk han på Liverpool kamper med faren sin, og han spilte for et under-9 lag til Pavilion Tigers da han var seks, helt til han i 7-årsalderen ble oppdaget av Hughie McAuley og Arthur Edwards fra Liverpool FC og begynte på det berømte fotballakademiet til Liverpool FC.
Sesongen 2006/2007 tilbragte han på lån i Dunfermline i Skotsk Fotball. Han ble i februar 2006 flyttet til førstelagstroppen til Liverpool der han fikk trøyenummer 36 på drakten. Han har ennå ikke debutert på A-laget, men han var en viktig del av Liverpools juniorlag som vant FA Youth-cup våren 2006 med seier over Manchester City i finalen.
Holmgang (TV-program)
Holmgang var et norsk ukentlig debattprogram som gikk på TV 2 fra 1992 til 2008. Det ble de første årene ledet av Nils Gunnar Lie (1992–98), deretter av Oddvar Stenstrøm (1998–2008). Programmet var til tider omstridt, spesielt under Stenstrøms ledelse. Det var særlig programmets spekulative egenproduksjon av meningmålinger som ble kritisert. Disse meningmålingene var basert på at seerne kunne ringe inn og stemme på ulike valg som ble fremsatt i programmets begynnelse. Flere forskere hevdet at resultatene i disse avstemningene avvek mye fra resultatene i ordinære meningsmåling og at de ikke representerte folkets mening. Flere beskyldte også programmet for å behandle sine debattemaer på en populistisk måte.
Muhammed
Kildesituasjonen
Biografiene og sitatsamlingene spiller en viktig rolle i tolkningen av Koranen. De prøver blant annet å forklare i hvilke sammenhenger Muhammed sto fram med de ulike delene av Koranen.
Adam Hammill
Liverpool
Celtic var sommeren 2007 interessert i å ta Hammill på lån, men Liverpool avviste lånet på grunn av at Hammill sannsynlgvis ikke ville få spilletid på grunn av stor konkurranse om plassene på det skotske storlaget. Hammill signerte i august 2007 en forlenging av sin kontrakt med Liverpool frem til 2011, før han dro på utlån til Southampton FC, der han fikk 25 seriekamper hos det tidligere storlaget.
Holmgang (TV-program)
Holmgang ble etterfulgt av Landstinget, ledet av Arill Riise.
Muhammed
Kildesituasjonen
I tillegg er det noen bysantinske og syriske kilder.
Adam Hammill
Liverpool
Hammill signerte også i 2008 en ny treårskontrakt, før han dro videre på et 6 måneder langt låneopphold hos Blackpool. Hammill spilte sin første seriekamp for The Seasiders den 9. august, og gjorde en god figur. Hammill ble i februar 2009 igjen lånt ut, denne gangen for resten av sesongen 2008/2009 til Barnsley.
Holmgang (TV-program)
Per Kristian Gudmundsen var produsent, Maria Ekornes Myhre redaksjonssjef og Kristin Hasberg Gran produksjonsleder.
Muhammed
Kildesituasjonen
Kildesituasjonen er så dårlig at noen få forskere har hevdet at Muhammed ikke kan ha levd.
Adam Hammill
Landslagsspill
Sammen med vennene og lagkameraetene Craig Lindfield og Paul Anderson ble han tatt ut på det engelske U19-landslaget i 2006 og skårte sitt første landslagsmål i ein seier mot Sveits i november 2006.
Muhammed
Biografiene (sira)
Biografikunnskapen om Muhamed er i hovedsak fra:
Holmgang (TV-program)
Beskyldninger om populisme
Fra slutten av 1990-tallet kom det mye kritikk fra flere hold mot debattprogrammet og mot Stenstrøm. Programmet ble flere ganger beskyldt for populisme og svart-hvitt-tenkning. Flere forskere og meningsmålere (inkludert professor Frank Aarebrot) har flere ganger kritisert de meningsmålingene som programmet la opp til. «Slike spørreundersøkelser har ingen verdi som uttrykk for folkemeningen», sier forsker Jo Saglie ved Institutt for samfunnsforskning. Undersøkelser utført av Opinion viser at TV-avstemninger og instituttenes meningsmålinger kan gi stikk motsatt resultat enn de som kommer frem i Holmgang. På spørsmålet «Skal vi stenge grensene for flyktninger fra fjerne land?» svarte 89,4 prosent av Holmgangs seere ja. Da Opinion stilte det samme spørsmålet til sitt landsdekkende utvalg norske kvinner og menn dagen etter, svarte 16 prosent ja. .
Adam Hammill
Meritter
Liverpool
Nitta
Nitta er et tettsted i Ulricehamn kommune i Västra Götalands län i landskapet Västergötland i Sverige. I 2010 hadde tettstedet 354 innbyggere.
Holmgang (TV-program)
Beskyldninger om populisme
Programmet ble også flere ganger kritisert for å legge opp til hets overfor minoriteter som muslimer. I mars 2007 gikk advokaten Abid Raja hardt ut mot programmet der han tok til orde for at Stenstrøm burde fjernes som programleder. Raja kritiserte det han hevder var ledende og generaliserende spørsmål, og debattformuleringen: «Er radikale muslimer en trussel mot vestlige verdier?». Han har også gått ut med beskyldninger om at Stenstrøm er feig når han ikke ville delta i debatt om sitt program.
Muhammed
Biografiene (sira)
Personbiografiene (Sirat) om Muhammed oppfattes innen islam som «historiefortellinger uten direkte 'juridisk' eller teologisk betydning», og beskrevet som en motsetning til hadith; det er hadith som har dannet grunnlaget for «det 'Muhammed-bilde' som den tidlige islamske 'samtiden' satte opp som et mønster for et godt og rettskaffent liv og en 'korrekt' islamsk levemåte.»
Siden biografiene bygger på muntlige kilder, er det en del forskjeller, men de er i stor grad samstemte om hovedtrekkene. Det kan skyldes at alle har brukt biografien til Muhammed Ibn Ishaq som kilde. Både al-Waqid og al-Tabari har trolig hatt tilgang på en eldre variant av biografien til Ibn Ishaq, enn den som er bevart. De viser til tekster hos Ibn Ishaq som senere er redigert bort. Kildene ble betraktet som levende kilder som ble omskrevet og omredigert, som tilpasset seg den til enhver tid rådende teologiske tenkningen i samtiden.
Det er ofte bemerket at et sammenhengende bilde av Muhammed ikke kan dannes fra biografiene. Sannhetsinnholdet har blitt gransket på en rekke ulike grunnlag. Wim Raven lister opp følgende argumenter mot kvaliteten av biografiene som at ingen biografier ble utarbeidet i løpet av det første århundret av islam, de mange uoverensstemmelser i forskjellige fortellingene, at yngre kilder hevder å vite mer om Muhammed enn eldre, at det er avvik i forhold til ikke-muslimske kilder, at enkelte deler av biografiene, som mirakler, er uegnet som kilder, at ektheten av poesien gjenngitt av Ibn Ishaq, som enten umulig kan ha tilhøre gamle perioder i arabisk kultur eller har blitt tilskrevet personer som ikke er kjent for å ha skrevet dikt.
Sitatsamlingene (hadith)
Hadith er tekster som ble samlet fra 800-tallet og senere; de forteller om hva Muhammeds sa, gjorde, unnlot å gjøre eller stilltiende samtykket til.
Det er ulike oppfatninger av i hvilken grad de enkelte hadith kommer fra Muhammed. Tolkningen av proveniens og autentisitet for hadith er en omfattende virksomhet innenfor islamsk teologi. Mange hadith er uekte; enten skapt i god tro eller for å legitimere en spesiell adferd. Mange hadither motsier hverandre. Muhammed Al-Bukhari (810–870) samlet i sin tid inn 600.000 utsagn som skulle skrive seg fra profeten, men forkastet alle bortsett fra 7225. En annen fremtredende hadithredaktør var Al Nawawi (1233-77).
Andre kilder
Den tidligste dokumenterte kunnskapen om Muhammed fra ikke-muslimske kilder er:
Prayers for Bobby
Prayers for Bobby er en amerikansk TV-film fra 2009 som er basert på boken Prayers for Bobby av Leroy F. Aarons, som igjen er basert på virkelige hendelser. Filmen har Sigourney Weaver, Henry Czerny og Ryan Kelley i de sentrale rollene.
Slaget ved Boyne
Slaget ved Boyne (irsk: Cath na Bóinne) ble utkjempet i 1690 mellom to rivaliserende tronpretendenter til den britiske tronen: den katolske kong Jakob og den protestantiske kong Vilhelm (som avsatte Jakob i 1688 under den ærerike revolusjon). Slaget ble utkjempet ved elven Boyne i nærheten av Drogheda ved østkysten av Irland. Slaget, som ble vunnet av Vilhelm, ble et vendepunkt i Jakobs ikke suksessfulle forsøk på å gjenvinne tronen og til sist bidro til å sikre kontinuiteten for den protestantiske herredømmet på Irland.
Prayers for Bobby
Mary Griffith (spilt av Sigourney Weaver) er en kristen kvinne som oppdrar barna sine i den evangelikalske lære. Når hun finner ut at sønnen Bobby (Ryan Kelley) er homofil, fornekter hun det, og får ham til å gå til en psykolog for å «kurere» det. Imidlertid blir han bare mer deprimert, og ender med å flytte til Portland, hvor han blir forelsket i en gutt. Etterhvert finner Mary ut at sønnen hennes har begått selvmord, og livet hennes snus opp ned.
TV-filmen ble nominert til en Primetime Emmy Award for beste TV-film eller miniserie, mens Weaver ble nominert til en Primetime Emmy Award, en Golden Globe, en Satellite Award og en Screen Actors Guild Award for sin prestasjon i filmen. Filmen vant en GLAAD Media Award for beste TV-film eller miniserie. Weaver og Lifetime vant henholdsvis æresprisene Trevor Life Award og Trevor Hope Award fra The Trevor Project for arbeidet med filmen.
Bakgrunn
Prayers for Bobby er basert på Leroy F. Aarons' dokumentarbok Prayers for Bobby: A Mother's Coming to Terms with the Suicide of Her Gay Son fra 1995, om Mary Griffith og hennes familie. Sønnen Robert («Bobby») tok sitt eget liv i 1983 fordi han ikke mestret å leve i konflikten mellom sin egen homofili og morens reaksjoner.
Handling
Mary Griffith (Sigourney Weaver) er en kristen som oppdrar barna sine i den evangelikalske lære i Oakland i 1970- og 1980-årene. Sønnen Bobby (Ryan Kelley) forteller broren Ed (Austin Nichols) at han kanskje er homofil etter at han vurderte å begå selvmord ved å svelge en hel eske Tylenol. Ed forteller hemmeligheten videre til Mary, som er bestemt på at drastiske endringer må til. Hun er overbevist om at Gud kan «rense» sjelen hans og tar ham med til en psykolog. Psykologen forteller dem at homofili kommer av mangel på et nært forhold med foreldrene. Mary ber Bobby om å be oftere, delta i kirkens aktiviteter og tilbringe mer tid med faren sin. Bobby forteller faren sin at han ønsker å bli forfatter, men faren tror ikke det er en realistisk drøm.
Faren og søsknene hans lærer seg etterhvert å godta Bobbys seksualitet, mens Mary fortsatt er fast bestemt på at han kan bli kurert av Gud. Bobby flytter inn hos søskenbarnet Jeanette (Rebecca Louise Miller) i Portland i Oregon, som alltid har støttet Bobbys legning. Hun forteller ham at Mary aldri vil forandre mening. Bobby får likevel sterk skyldfølelse og håper at at Mary en dag vil ta imot ham. Han fortsetter å følge rådene moren gir ham, men de iherdige forsøkene på å få til en forandring virker i motsatt retning. Bobby blir mer deprimert, tilbaketrukket og usikker på seg selv.
Etter hvert får han seg kjæresten David (Scott Bailey) på en homseklubb. Mary gjør det klart ovenfor Bobby at han ikke lenger er velkommen i hjemmet hvis han fortsetter slik, og at hun aldri «vil ha en homofil sønn». Til tross for at han møter Davids foreldre, som forsikrer han om at Mary vil forandre mening, fortsetter Bobby å tenke på det moren fortalte ham. En dag ser han David med en annen mann, og det blir dråpen som får begeret til å flyte over. Han forteller seg selv at «homofili er synd og at homofile er dømt til å tilbringe en evighet i helvete». Bobby hopper fra en bro over en motorvei og blir påkjørt av en svær semitrailer. Han blir drept på stedet. Familien får den forferdelige nyheten dagen etter.
Mary begynner å stille spørsmål ved seg selv og kirkens tolkning av bibelen. Gjennom en lang og følelsesmessig reise når Mary ut til homomiljøet og finner uventet støtte fra et usannsynlig hold: hun blir kjent med en homofil prest (Dan Butler) i lokalområdet som overtaler henne til å bli med på et møte for Parents, Families and Friends of Lesbians and Gays (PFLAG), en organisasjon for bekjente av lesbiske og homofile.
Hun bestemmer seg for å støtte rettighetene til homomiljøet for at Bobbys historie ikke skal gjenta seg. Mary holder en tale i bystyret som blir sendt på direkte-TV for å støtte en lokal «homodag». Hun forteller det hun har erfart, og hvordan hun var for sta til å revurdere sin kristne tro. Mary anerkjenner at Bobbys seksualitet var naturlig i Guds øyne, og at selvmordet hans var en konsekvens av dårlig barneoppdragelse. Hun oppfordrer folk til å tenke seg om før de uttrykker negative ord om homofili med barn tilstede. Forslaget blir nedstemt, men hun og familien reiser til San Francisco med andre medlemmer av PFLAG for å delta i en prideparade. Hun får øye på en gutt i publikum som ligner på Bobby. Mary går bort og klemmer ham, og har endelig forsonet seg med sønnens selvmord.
Produksjon
TV-filmen ble spilt inn på 20 dager i Michigan. Megan McCormicks «I Need You to Listen» spilles i anslaget, og Leona Lewis' «Here I Am» spilles i rulleteksten. Det instrumentale sporet «My Name is Lincoln», som ble brukt i filmtrailerne, ble komponert av Steve Jablonsky for lydsporet til filmen The Island (2005). Christopher Ward komponerte det øvrige lydsporet.
For hovedrollen i filmen som moren Mary Griffith ble blant andre Sela Ward og Christine Lahti vurdert. Susan Sarandon hadde fått rollen på et stadie, men forlot prosjektet på grunn av uenigheter om manuset. Den ble til slutt gitt til Sigourney Weaver, som tok på seg rollen fordi hun selv var mor. Weaver møtte Mary Griffith for å utforske og forstå rollen. Hun har sagt: «Jeg har mange homofile venner, men det er på grunn av hvor jeg bor og hva jeg gjør. Det beriker livet mitt, men Mary hadde ikke det. Og hun var en del av en kirke som vendte seg bort fra homomiljøet ... og hun ble fortapt. Og da hun forsto hva hun hadde gjort, var Bobby død. (...) Kvinnen jeg møtte var så sjenerøs; så ærlig om hvem hun var, hvilke beslutninger de hadde tatt og hvor nedverdigende de var ovenfor Bobby.»
Utgivelse
Prayers for Bobby hadde premiere på TV-kanalen Lifetime 24. januar 2009, og gikk i reprise 25. januar. Filmen ble sett på av til sammen 6,1 millioner seere i USA fordelt på disse to dagene. Den ble utgitt på DVD 7. desember 2010. I forbindelse med komme ut av skapet-dagen 11. oktober 2013 ble det holdt en spesiell filmvisning av Prayers for Bobby i New York City med Sigourney Weaver og Daniel Sladek tilstede. Samtidig fikk filmen en ny DVD-utgivelse. I Norge ble filmen vist på Skråblikk filmfestival 2015 som en del av Regnbuedagene i Bergen.
Anmeldelser
TV-filmen fikk blandet kritikk. Brian Lowry fra Variety roste Sigourney Weavers rolleskildring, og skrev at det var «en rolle som var verdt talentene hennes». Lowry mente at filmen var «sterk uten å være urimelig belærende», og at den tok for seg temaet med en «kompromissløs lidenskap». David Hinckley fra New York Daily News skrev at filmens «mangel på nyanse [førte til at] Marys endelige beslutning om å revurdere holdningen sin også føles iscenesatt». Hinckley mente også at filmen unngikk å utforske det ikke-kristelige homohatet. Ray Richmond fra The Hollywood Reporter roste i likhet med Variety Weavers rolletolkning; han mente Weaver ga figuren sin en «rå intensitet og lidenskap», og at manusforfatteren Katie Ford var heldig i å få Weaver med på laget.
I ettertid
Prayers for Bobby har hatt stor innflytelse på homomiljøet. Jody Huckaby, administrerende direktør i Parents, Families and Friends of Lesbians and Gays (PFLAG), har sagt at filmen hadde stor innflytelse på organisasjonen: «Filmen inspirerte mange mennesker til å gripe inn, enten det var å besøke sitt lokale PFLAG-lag, starte et lokallag der det ikke var noen eller å jobbe innenfor sine trossamfunn, skoler og arbeidsplasser. Vi hører fortsatt mennesker fra hele verden som forteller oss hvor mye Marys historie har forandret livene deres.» Sigourney Weaver har møtt mange mennesker som har gått opp til henne og fortalt henne om hvordan Prayers for Bobby hadde hjulpet dem til å komme ut av skapet og godta sin egen seksualitet.
Slaget ved Boyne
Slaget ble utkjempet den 1. juli 1690 i «gammel stil» (juliansk kalender. Det tilsvarte 11. juli i «ny stil» (gregoriansk) kalender, skjønt i dag er minnemarkeringen av slaget holdt den 12. juli. Vilhelms styrker beseiret Jakobs hær som besto hovedsakelig av ikke opplærte rekrutter.
Betydning
Slaget ble avgjørende i krigen som sørget for å gi protestantismen varig fotfeste i Irland. Slik peker slaget historisk helt fram til konflikten i Nord-Irland og unionismen i våre dager, og den symbolske kraften gjør det til et av de mest kjente i britisk-irsk historie og spiller en nøkkelrolle i mytologien til Oransjeordenen som årlig feirer slaget med parader gjennom katolske områder i Nord-Irland og i Glasgow i Skottland som en del av sekterismen i byen.
Bakgrunnen for slaget
Slaget er sett på som en avgjørende møte i en krig som hovedsakelig handlet om Jakobs forsøk på å gjenvinne tronene i England og Skottland etter at han hadde tapt den ved invitasjon fra de «udødelige syv», som de kalles, et brev fra syv engelske adelsmenn som inviterte det protestantiske paret Vilhelm av Oranien og hans hustru Maria (Jakobs egen datter) til å overta den britiske tronen da det var utenkelig å la en katolikk beholde den. Slaget er særlig husket som et kritisk og avgjørende øyeblikk i kampen mellom irske protestanter og irske katolikker.
I en irsk sammenheng er krigen imidlertid en sekterisk og etnisk konflikt, på mange vis det samme som den irske forbundskrigen femti år tidligere. For jakobittene var krigen utkjempet for irsk selvstendighet, religiøs toleranse for katolisisme og landeierskap. De katolske øvre klassene hadde tapt bortimot alle deres landområder etter Oliver Cromwells erobringer på Irland, foruten også retten til å inneha statlige posisjoner, praktisere sin religion og sitte i det irske parlamentet. De så på den katolske kong Jakob som en mulighet for å endre disse plagene og sikre selvstyre for Irland overfor England. Av disse årsakene hadde de katolske irene samlet en hær under ledelse av Richard Talbot, 1. jarl Tyrconnell for å gjeninnsette kong Jakob etter at den ærerike revolusjon hadde plassert Vilhelm av Oranien og Maria på tronen. Ved 1690 kontrollerte jakobittene hele Irland, unntatt for provinsen i nord, Ulster. De fleste i Jakobs hær ved Boyne var irske katolikker.
Omvendt var krigen for den motsatte siden en sak for å beholde et protestantisk og engelsk styre i Irland. De fryktet for sine liv og eiendommer om Jakob og hans katolske tilhengere fikk styre Irland. Særlig fryktet de en gjentagelse av det irske opprøret i 1641 som hadde blitt markert med utstrakt drap. Av disse årsakene kjempet protestantene som helhet for Vilhelm. Mange av Vilhelms tropper ved Boyne, inkludert deres svært effektive irregulære kavaleri, var protestanter fra Ulster som kalte seg selv for «inniskillingere» og ble referert til av sine samtidige som «skotsk-irer».
Ironisk har historikeren Derek Brown merket seg at om slaget er sett på som en del av krigen til den store allianse, var pave Alexander VIII en alliert av Vilhelm og en fiende av Jakob. Kirkestaten var en del av den store allianse med en felles og delt fiendtlighet mot kong Ludvig XIV av Frankrike, som på den tiden forsøkte å etablere fransk dominans i Europa og som Jakob hadde vendt seg til som en alliert.
Muhammed
Andre kilder
I tillegg er Muhammed lære omtalt kortfattet i flere krøniker og religiøse bøker fra 600-tallet. De ikke-arabiske kildene fra 600-tallet, gir et annet bilde av Muhammeds lære enn det det en får fra arabiske skrifter fra 700- og 800-tallet. Se også artikkelen om hagarisme.
Slaget ved Boyne
Norsk deltakelse i slaget
På grunn av en avtale mellom Vilhelm av Oranien og den dansk-norske kong Christian V skulle Danmark-Norge sende et korps som sto under britisk kommando for å hjelpe til i mot Jacob IIs katolske og franske styrker.
Dette korpset besto av 7102 mann, en blanding av nordmenn og dansker, og 1719 hester, skjønt en del kom en del bort i storm i Nordsjøen.
Muhammed
Muhammeds familie og tidlige liv
En vet svært lite om Muhammeds tidlige liv. Det er likevel nedtegnet noen legender. Fortellingene er fragmentariske, og det er tvilsomt om alle har en historisk kjerne.
Liste over Litauens statsoverhoder
Under følger en oversikt over Litauens statsoverhoder fra 1917:
Muhammed
Muhammeds familie og tidlige liv
Muhammed ibn Abdullah (Muhammed, Abdullahs sønn) ble trolig født en gang mellom år 567 og 573. Hans far døde like før han ble født. Moren Amina døde da han var seks år gammel. Muhammed ble så oppfostret hos bestefaren, og senere en onkel som var handelsmann.
Muhammed skal ifølge ibn Ishaq, som ung ha vært med på en av onkelens handelskaravaner til Syria. Han fikk senere jobb av kjøpmannsenken Khadija, som fører av en karavane hun eide. I 25-årsalderen giftet han seg med Khadija, som var omkring førti år gammel. Han ble da velstående.
Året 619 blir kalt «sorgens år» av muslimer, da døde Khadija og hans beskytter, onkelen Abu Talib. Da Khadija døde ble han gift igjen etter noen få måneder.
Muhammed skal ifølge ibn Ishaq, ha blitt født inn i Hashemi-grenen av den mektige Quraysh-stammen i Mekka i dagens Saudi-Arabia. Hashemi-grenen hadde blant annet oppsynet med Kaba-helligdommen, hvor de før-islamske gudene ble dyrket. Helligdommen var et valfartssted, og pilegrimmene var en viktig inntektskilde for dem. Siden gruppene i Medina tok Muhammet til leder, er det reist tvil om denne delen av biografiene. Det kan være at han hele tiden bodde i Medina, og at knytningen mot Mekka er en senere konstruksjon for å knytte ham mot ættegrupper fra Mekka som senere tok over makten i bevegelsen.
Kallet og forkynner 610-622
Muhammeds kall som profet skjedde i 610 da han var ca. 40 år gammel. Han skal ha vært en reflektert mann som dyrket meditasjon, ensomhet og faste. Han begynte å fortelle om en åpenbaring, som står beskrevet i et kapittel i Koranen kalt «Den innhyllede». Han skal ha møtt engelen Gabriel (Jibril), og fikk senere ytterligere kall for å være Allahs sendebud. Han fikk så stadig nye åpenbaringen resten av livet sitt. I en tradisjon som skal være fra hans kone, forteller Al Ishaq at Muhammed skal ha gått inn en transetilstand når han fikk sine åpenbaringer.
Det har gjentatte ganger av vestlige forskere blitt stilt spørsmål ved om Muhammed var oppriktig med sin åpenbaringer. Det er blitt testet ut fra ulike vinklinger, og det er et stort antall syn å saken.
Muhammed henvendte seg først til en liten krets, som Al Ishaq mente var blant annet Ali og Abu Bakr, men senere også mer åpen forkynnelse. Etter de eldste åpenbaringene talte Muhammed om en skaper som straffer og belønner menneskene, og at dommens dag er nær. Han møtte motstand blant sine stammefrender og vant tilhengere først og fremst blant de fattige. Han preket en monoteistisk gud, men det er ulike oppfatninger om han i perioder aksepterte at det kunne være andre guder – se artikkelen om sataniske vers. Slik Al-Waqiki forteller var han var også i disputter med tilhengerne sine der Muhammed ble spurt om det han sa var en åpenbaring fra Allah som de ville bøye seg for, eller hans egen oppfatning.
Koranen presenteres som sammenstillingen av Muhammeds åpenbaringer. Den skal etter tradisjonen ha blitt samlet til en bok om lag 20 år etter hans død. John Wansbrough skrev i 1977 at Koranen er skrevet av ulike personer, i dusinvis om ikke hundrevis av år. Det er ingen bevis for eksistensen av Koranen før i år 691. Da ble byggingen av Klippemoskéen i Jerusalem avsluttet. Den har flere Koranen-tekster i bygget. Disse avviker til en viss grad fra den versjonen av Koranen som brukes i dag. Det tyder på Koranen fortsatt var under utvikling i de siste tiårene av 600-tallet. Det er derfor vanskelig i dag å si hva som var Muhammeds opprinnelig åpenbaringer. Læren slik den presenteres i Koranen avviker også fra det som fortelles i ikke-arabiske kilder, se artikkelene om Doctrina Jacobi nuper baptizati og hagarisme.
Motstanden mot Muahmmed skal ha økt, og noen av hans tilhengere skal ha dradd til Etiopia.
Muhammed som verdslig og åndelig leder i Medina 622-632
Ganske snart havnet muslimene i Medina i konflikt med Mekka og stridigheter utbrøt mellom dem. 17. mars 624 ledet Muhammed et plyndringstokt mot en Quraish-karavane, hvor han i stedet møtte en mye større Quraish-styrke ved Badr. Dette var det første store slaget mellom de to styrkene. Muhammeds menn brøt ned frontlinjer til motstanderne samtidig som de drepte flere viktige Quraish-ledere, inkludert 'Amr ibn Hishām.
Sira-biografiene forteller at han var i gjentatte stridigheter med jødene i Medina og Mekka, der han både skal ha forvist jøder og massakrert jøder. Men basert på Doctrina Jacobi nuper baptizati er det reist tvil om det kan være rett, siden muslimene i erobringen av Palestina i 634 skal ha stått sammen med jødene.
Arabiske kilder fra middelalderen skriver at flere stammer sluttet seg til Muhammed og etter to viktige slag (slaget ved Uhud i 625 og slaget ved gravene) var muslimene i år 630 sterke nok til å angripe Mekka, som raskt kapitulerte. Robert Hoyland skriver at overtakelsen av Mekka var en kombinasjon av krigshandlinger og diplomati i 628. Han forseglet avtalen med å gifte seg med datteren til Abu Sufayan ibn Harb som var en av de mest betydningsfulle mennene i stammen Quraysh.
Etter en mislykket beleiring av byen Taif, ble det etter en stund inngått en avtale om å anerkjenne Muhammed som leder.
I 629 sendte Muhammed ut en hær på 3.000 mann som skulle omvende Det bysantiske riket til islam, eller få dem til å betale skatt til Muhammed. Felttoget endte som en katastrofe, med mange døde.
I to år valfartet Muhammed fra Medina til Mekka. Første gangen flyttet beboerne i Mekka ut av byen, og overlot byen til ham noen dager, for å så å komme tilbake når Muhammed dro tilbake til Medina. Andre ganger kom han som leder.
Ján Kozák (1980)
Ján Kozák (født 22. april 1980 i Košice), er en slovakisk tidligere fotballspiller og fotballtrener som er trener for ŠK Slovan Bratislava B. I sin aktive karriere var han midtbanespiller, og var også en del av. Kozák har spilt for flere andre klubber i sin karriere, blant annet Slovan Bratislava og Slavia Praha.
Muhammed
Muhammed som verdslig og åndelig leder i Medina 622-632
Etter al Ishaq (omkring år 750), ble Muhammed noen måneder etter den andre valfarten, plutselig syk og døde den 8. juni år 632. I samsvar med Muhammeds ønsker ble det ikke bygget en moske over hans grav. Etter Doctrina Jacobi nuper baptizati (fra omring 634-640) og andre kilder, var Muhammed med i erobringen av Palestina i 634. Vi har ikke kilder til å avgjøre hvem som har rett.
Ján Kozák (1980)
Hans far er s landslagstrener Ján Kozák sr..
Han ble tatt ut til Fotball-VM 2010 i Sør-Afrika.
Muhammed
Khadijah bint khuwailid
Khadijah bint khuwailid var fra Syria og var Muhammeds eneste kone mens hun var i live. Hun døde ca. 619. Hun var kristen, men gikk over til islam. Hun hadde vært gift to ganger tidligere, og hadde to barn med hver av dem.
Trolig har de hatt en ekteskapsavtale som innebar at Muhammed ikke kunne ta seg flere koner så lenge hun levde.
Khadija skal ha fått til sammen seksten barn, ti døtre og seks sønner som ikke overlevde barneårene. Det er uenighet mellom forskjellige retninger innen islam om hvor mange av barna hun hadde før hun ble gift med Muhammed, men det er vanlig å oppgi at hun med Muhammed hadde åtte døtre. Om Khadijah var 40 år da hun giftet seg med Muhammed er nok opplysningene tvilsomme. Alle er enige om at Fatima var Muhammeds datter. Det var også bare hun som fikk etterkommere. Det kan være at hun var den eneste som levde opp. Fatima giftet seg med Muhammeds fetter Ali ibn Abi Talib som senere ble kalif, deres etterkommere kalles ahl al-bayt (husets folk), og har som Muhammeds etterkommere en spesiell posisjon innen Islam. Muhammed hadde ingen sønner som ble voksne.
Øvrige koner
Muhammed skal i tillegg ha inngått ekteskap med ei som døde før ekteskapet ble fullbyrdet, ei takket nei til ekteskap, en tredje viste seg å være spedalsk og ett ektskap ble annulert på grunn av motstand fra hennes slekt. Det er usikkert hvor mye av dette som har et historisk grunnlag og hva som er oppdiktet. Noen av ektefellene kan ha blitt funnet på for å øke familiers status.
Muhammed flyttet etter tradisjonen hver dag mellom sine koner.
Konkubiner
Han hadde i tillegg som medhustruer eller konkubiner :
Etter Muhammeds død
Muhameds død førte til at fellesskapet måtte ta stilling til hvem som skulle overta lederrollen. Det viste seg å være dyp uenighet i hvem som skulle bli profetens stedfortreder – Kalif. Denne uenigheten splittet fellesskapet i to fraksjoner; Sunnimuslimene som hevdet at profetens nære venn Abu Bakr skulle ha krav på Kalif-verdigheten, og Sjiamuslimene som hevdet at profeten hadde overlatt myndigheten til sin fetter Ali og hans slekt. Resultatet av valget ble at profetens venn Abu Bakr ble valgt, deretter fulgte tre kalifer fra profetens nærmeste krets, Ali var den fjerde. I denne perioden på 30 år ekspanderte islam mye, men det var også sterk indre uro, og blant de fire første kalifene var det bare Abu Bakr som fikk en naturlig død.
Avbildning av Muhammed
I Iran, som domineres av sjiamuslimer, produseres populære bilder av Muhammed og særlig Ali ibn Abi Talib, den første imamen etter Muhammed. Sjiaene i Iran sier at denne type avbildning kan aksepteres fordi de ikke er «ekte» portretter, men kunstneriske gjengivelser av konvensjonelle forestillinger. Bilder av Muhammed er kjent fra gammelt av, men er ikke særlig utbredte.
Fra 1999 har det ligget bilder av Muhammed på nettsidene til Universitetet i Bergen kjøpt i Iran og i Egypt. Bildene ble publisert i forbindelse med et ikonografiprosjekt som tar for seg religiøse populærbilder i muslimsk kultur. Bildene ble fjernet 31. januar 2006 etter en debatt om bildeforbudet i islam, blasfemi og ytringsfrihet. Mest oppmerksomhet fikk 12 karikaturtegninger fra danske Jyllands-Posten. Dette førte til massive demonstrasjoner mot danske ambassader i muslimske land, boikott av danske handelsvarer og brenning av danske flagg. Det gikk så langt at den danske ambassaden i Syria ble angrepet og påtent. Det danske matvarekonsernet Arla måtte i 2006 si opp 160 ansatte som et resultat av boikotten av danske handelsvarer. Også Norge merket reaksjoner da tegningene ble trykket i det kristne tidsskriftet Magazinet.
Hans Børli
Forfatterskap
I sine første diktsamlinger skrev han i en tradisjonalistisk retning, med vers og rim. Etter hvert beveget han seg i en mer modernistisk retning med frie dikt.
Børli kom til verden på husmannsplassen Oppistun i et samfunn preget av et avgrunnsdypt skille mellom de som eide jorden, og de som arbeidet på den. Børlis slekt var husmenn, og mange av hans tidlige dikt er preget av det han selv kalte «tusen års trellehat». Selv sa han: «Jeg er den beste tømmerhoggeren blant norske lyrikere, og den beste lyrikeren blant norske tømmerhoggere.» Han mislikte merkelappen «skogens dikter», for han følte han ikke hørte hjemme noe sted, hverken i skogen eller på forlagsfest i Oslo.
Han arbeidet hele sitt yrkesaktive liv som tømmerhogger og var forfatter i tillegg. Børlis utgangspunkt var skogen og livet der, i diktingen var han også opptatt av politikk og i økende grad eksistensielle problem som angst, tro og død. Han er først og fremst kjent som lyriker, men han skrev også romaner, noveller og skuespill.
Enkelte av hans dikt er tonesatte, slik som «Skoging» (av Jack Roberth) og «Vesle Ka'l» (av Finn Ludt). I 2009 kom cd'en Junikveld med musikk av Svein Olav Blindheim, og i 2013 ga Erik Lukashaugen ut albumet Av en sliters memoarer, med 13 tonesatte Børli-dikt.
Hans dikt er oversatt til flere språk, blant annet russisk, engelsk og tsjekkisk.
Børli ble tildelt en rekke litterære priser, blant annet Kritikerprisen for Isfuglen i 1970 og Doblougprisen for 1972. I tillegg ble han nominert til Nordisk råds litteraturpris i 1972. Børlis fødested Oppistun Børli er bevart og brukes til kulturarrangement til minne om ham.
Verk
Bøkene er kommet ut på Aschehoug hvis ikke annet er nevnt.
Skuespill
Elskovsinnvielse i Casanovas fotspor, folkekomedie i 3 akter. Uroppført i Eidskog 1988.
Shizuoka Stadium
Shizuoka Stadium (静岡スタジアム・エコパ, Shizuoka Sutajiamu Ekopa) er et sportsstadion som i hovedsak blir brukt til fotball. Stadionet ligger i Fukuroi i prefekturet Shizuoka i Japan. Stadionets kapasitet er på 50 600.
Stadionet ble åpna i 2001 og var vertskap for tre kamper under fotball-VM 2002. Stadionet er hjemmebanen til Jubilo Iwata. Stadionet er planlagt å bli brukt under Verdensmesterskapet i rugby union 2019.
Overtalelse (roman)
Overtalelse er den siste romanen Jane Austen fullførte. Hun begynte på den ikke lenge etter at hun hadde fullført  Emma, og hun skrev den ferdig i august 1816. Jane Austen døde 41 år gammel, i 1817. Overtalelse ble utgitt i desember samme år (men datert til 1818).