cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Drambuie
Historisk
I markedsføringen av Drambuie benyttes en historie som knytter likøren til Charles Edward Stuart. I 1745 landet han i Skottland i et forsøk på å vinne den britiske trone for sin far, James Francis Edward Stuart, som var sønn av den avsatte kong James II. Charles var på flukt etter å ha tapt slaget ved Culloden (1746) og ble holdt skjult av en skotsk klanleder ved navn John MacKinnon på Isle of Skye. MacKinnon skal ha hjulpet ham i flukten videre til Frankrike og skal ha fått oppskriften i gave. Det er ingen spesiell grunn til å feste lit til denne historien. Drambuie vil ikke være det første produktet som lager en interessant historie om seg selv for å vekke oppmerksomhet.
Eirik Blodøks
Familie og barndom
Eirik ble fostret opp hos hersen Tore Roaldsson.
Drambuie
Historisk
Drambuie var den første likøren som ble servert i baren i kjelleren i House of Lords fra 1916. Den vant stor utbredelse under den 1. verdenskrig hvor den ble sendt ut til soldatene i felten.
Eirik Blodøks
Familie og barndom
Eirik var gift med ei Gunnhild. Ifølge flere sagaer ættet hun fra Hålogaland, og hun fremstilles i den forbindelse som trolldomskyndig. Historia Norvegiæ sier derimot at hun var datter av den danske kong Gorm. Dersom Eirik også var kong Erik i York, hadde han også en skotsk eller engelsk kone.
Tilnavnene Blodøks og Brodermorder
Blodøks-navnet var i bruk alt på 900-tallet, og er brukt i skaldekvad som skal være laget av Egil Skallagrimson.
Kongesagaen til Theodricus (fra omkring 1180) forteller at Erik hadde tilnavnet Brodermorder (Fratrum-inferfector på latin) som følge av at han drepte sine brødre. Blodøks-navnet nevnes ikke. Egil Skallagrimson omtalte ham også som brodermorderen i et kvad som skal være laget på 900-tallet.
Eirik som konge på Vestlandet
Heimskringla forteller at Harald Hårfagre ga kongsnavn og deler av riket til flere av sønnene sine, og innsatte Eirik som overkonge over brødrene. Dette mangler i de eldre sagaene, og kan være oppdiktet.
Sagaene er innbyrdes uenige om hvor lenge Eirik var konge:
Eirik Blodøks arvet riket til Harald Hårfagre. Det er stort sett enighet i forskningsmiljøene om at Harald Hårfagre gjorde seg til konge over større deler av Vestlandet. Dette var riket Eirik arvet. Det eldre synspunktet om at Harald (og Eirik) var konge over store deler av dagens Norge, er det likevel fortsatt noen få historikere som hevder. Når noen sagaer forteller om Eirik i Viken, regnes det som oppdiktet.
Nóregs konungatal forteller at Eiriks bror Håkon Adalsteinsfostre kom hjem fra England og krevde halve riket. Det er ingen engelske kilder som bekrefter Håkons opphold i England. Heimskringla forteller at Håkon dro til Trøndelag og allierte seg med Sigurd Håkonsson Ladejarl. Claus Krag peker på at sagaene er innbyrdes uenige om hvorvidt Håkons kongsnavn ble brukt av jarlen i en maktkamp mot Eirik, eller om det var Håkon som utnyttet Sigurds maktbase i en kamp med broren. Det endte med at Eirik rømte landet.
Annalis Regii (fra ca. 1300–1328) forteller at Harald Hårfagre gjorde Eirik til overkonge over brødre sine i 928, Eirik ble så konge da Harald Hårfagre døde i 931, Håkon kom i 933 og Eirik reiste i 934. Annales vetustissimi (fra ca. 1310) forteller også at Harald Hårfagre gjorde Eirik til overkonge over brødre sine i 928.
Var Eirik = kong Erik Haraldson i Northumbria?
Det har lenge vært antatt at kong Erik Haraldsson i Northumbria var den samme som Eirik Blodøks. Det er reist tvil om riktigheten av dette. Ingen engelsk kilde mente at Erik Haraldsson var den samme som Eirik Blodøks.
Hendelsene og tidspunktene i de norrøne kildene spriker, og de lar seg ikke uten videre harmonisere med de engelske kildene. Avhengig av hvilke kilder en vektlegger, kan hans liv i England beskrives forskjellig.
Norske kilder
Kongesagaen til Theodricus (fra omkring 1180) forteller bare at han dro til England og ble ærefullt mottatt av kongen, og døde der.
Forfatteren av Ågrip forteller (på 1190-tallet) at Eirik først dro fra Norge til Danmark. Så dro han til kong Adalstein i England, som var engelsk konge i perioden 927–939. Han fikk et jarledømme i Northumberland av kongen. Innbyggerne ville ikke ha ham. Han dro så i hærferd i "Vesterlandene" (Vest-Europa?), og så til Spania der han falt.
Historia Norvegiæ (fra en gang mellom 1150 og 1235) forteller at han dro til England, hvor kong Adelstein gjorde ham til greve over Northumberland. Han ble så fordrevet av innbyggerne, og dro til Spania hvor han ble overfalt og drept.
Kongesagaen Fagrskinna (fra om lag 1220) forteller at Eirik tok rike i Northumberland. Landet var lite, og han i stedet dro i vesterviking og herjet omkring i Vesterlandene. I England falt han i et slag på land mot kong Olav Godfridsson (død 941).
De norske kildene forteller at han ble jarl eller greve i Northumbria, og døde i England eller Spania.
Kondensasjonsnivå for heving
Kondensasjonsnivå for heving (engelsk: Lifting condensation level, LCL) er høyden der en luftpakke som blir hevet vil bli mettet på grunn av adiabatisk avkjøling.
Eirik Blodøks
Islandske kilder
Kronologien i Egils saga (fra ca. 1200-1240) er ikke tydelig. Den forteller at Egil Skallagrimson ble kriger hos kong Adelstein - trolig på 920-tallet. Deretter dro han til Norge der Eirik var konge. Han reiste så tilbake til England, og møtte Eirik i York. Egil var fiendtlig innstilt både til Eirik og Gunhild. Egil fikk vite om Eiriks død i vesterviking mens kong Edmund styrte (939-946). Denne kilden er usikker, og flere skaldekvad som er gjengitt i sagaen som laget av Egil Skallagrimson, kan være yngre.
Drambuie
Historisk
Drambuie har lenge vært på listen over de 50 mest solgte brennevinsproduktene i verden. Den har hatt en bred utbredelse over Europa, Australia og Amerika, mens det inntil ganske nylig har vært neste ukjent i Asia. Det selges mer enn 250 000 kasser med Drambuie i året.
Eirik Blodøks
Islandske kilder
Den store sagaen om Olav den hellige forteller at Adalstein ba Eirik ta rike i England. Så hadde han Northumberland så lenge han levde. Eirik falt i vesterviking.
Kondensasjonsnivå for heving
En kan finne nivået på følgende måte på et meteorologisk diagram:
Eirik Blodøks
Islandske kilder
De islandske kildene forteller at han bosatte seg i Northhumbria. Han døde omkring 940 i England eller i vesterviking.
Engelske kilder
Alex Woolf mente at Erik var konge over Northumbria med hovedstad i York (Jorvik) en gang perioden 939-943. Hans datering er omdiskutert. Det er basert en helgenbeskrivelse fra 980-tallet om sankt Cathróe av Metz (født ca. 900 og død 971). Cathróe besøkte Eriks hoff i York, men det ble ikke angitt når det var. Basert på omstendighetene tolket Wollf når det var. Clare Downham mente at dette var senest i 946.
Kondensasjonsnivå for heving
Den potensielle temperaturen til luftpakken blir ikke endret så lenge prosessen er adiabatisk (ingen varmeutveksling med omgivelsene). Volumet vil derimot øke siden lufttrykket minker med høyden. Dette fører til at temperaturen til luftpakken minker (ut fra den ideelle gassloven). Siden luftpakken heller ikke mister masse, vil blandingsforholdet mellom vanndamp og tørr luft være det samme helt til temperaturen har nådd nivået for metting. Når det skjer vil vanndampen kondensere, og hvis luftpakken blir hevet videre oppover vil det bli dannet skyer.
Drambuie
Historisk
Annonsering var et tiltak som først ble igangsatt i slutten av 1970-årene.
Eirik Blodøks
Engelske kilder
Den angelsaksiske krønike versjon D omtaler en Erik som konge i Northumbria i 948, da Kong Eadred fordrev ham.
Drambuie
Drambuie – Drambuie 15
I den ordinære utgaven av Drambuie med en alkoholstyrke på 40 % benyttes en blended whisky. Blandingen består av 4 til 7 år gammel grainwhisky og 5 til 17 år gammel maltwhisky.
Eirik Blodøks
Engelske kilder
Den angelsaksiske krønike versjon E forteller at befolkningen i Northumberland i 952 fordrev Olav Kvaran og tok imot Erik Haraldson.
Både den angelsaksiske krønike versjon D og E forteller at Erik ble fordrevet i 954, og at kong Eadred overtok kongemakten i Northumberland.
Roger av Wendover fortalte (tidlig på 1200-tallet) at Erik, sønnen Henrico (Hårek?) og broren Reginaldo (Ragnald?) falt i et slag i Stainmoor mot kong Eadred (konge 946-955) i 954.
Drambuie
The Royal Legacy of 1745
Den ble laget med utgangspunkt i maltwhisky som er 5 – 18 år gammel og som er ettermodnet 6 måneder i gamle bourbonfat. Produsenten omtalte den som en fatpreget whiskylikør. Tidsskriftet Whisky Magazine kåret denne likøren til verdens beste whiskylikør i 2011. Den vant også en gullmedalje i Cannes på ”Drinks International Awards for Travel Retail” i 2009.
Finlay
Finlay kan blant annet peke til:
Eirik Blodøks
Engelske kilder
Fram til 2004 var det funnet 31 mynter som er slått i York - med innskriften «Eric rex». De er i to utgaver: Det har vært gjettet på om de to mynttypene kan være fra Eriks to perioder i Northumberland, men kan også være fra den samme perioden. N549 er en imitasjon av myntene laget for Óláv Sigtryggsson, mens N550 er en imitasjon av mynter laget for Olavs far Sigtrygg med sverdsymbol. Dette sverdet var våpenmerket til kongefamilien i Dublin på 900-tallet.
De engelske kildene forteller at Erik var konge i Northumbria senest fra 946 til 948, og igjen fra 952 til han ble drept i 954.
Det er usikkert om kong Erik i York var Eirik Blodøks. Erik kan ha tilhørt kongefamilien som styrte i Dublin.
Sammendrag
Det var mange år mellom når Eirik etter de islandske kildene forlot Norge, og når Erik etter engelske dokumenter dukker opp i York. Flere av de norrøne kildene forteller også at Eirik døde omkring 940. En kan ikke fastslå om kong Erik i York var den samme som Eirik Blodøks. Erik døde omkring 954. Halvdan Koth forsøkte å forklare forskjellene med at de norrøne kilden gir en for tidlig datering av Eriks kongeperiode i Norge. Halvdan Koht tvilte også på koblingen til Adalstein, og antyder at Adalstein brukes som gjennomgående engelsk konge av flere sagaer, uavhengig av datering. Angela Marion Smith mente at koblingen mot Adelstein var en anakronisme - feil i datering av begivenheter ved at man innfører yngre detaljer i skildring av eldre tider.
Clare Downham mente at Eirik og Erik var to personer. De engelske kildene forteller også at Eriks kone var en slektning av sankt Cathroe of Metz. Cathroe tilhørte de kongelige familiene i Alba og Strathclyde. Det stemmer ikke med opplysningene i de norrøne kildene om at han var gift med Gunnhild. Det er påpekt at Erik kan hatt mer enn en kone.
På Orknøyene og på vikingferder
Heimskringla (fra ca. 1230) hevdet at Eirik dro som 12-åring i hærferd i store deler av Nord-Europa. Fagrskinna (fra om lag 1220) forteller at Eirik herjet flere steder før kong Harald døde. Det er ikke støtte for dette i eldre sagaer eller skaldekvad, og er trolig oppdiktet.
Flere av sagaene forteller at mens Eirik styrte i Northumberland, dro han i vesterviking og herjet omkring i Vesterlandene.
Heimskringla (fra ca. 1230) forteller at da Eirik var på Orknøyene sto jarlene under ham. Orknøyingenes saga (ca. 1200) og Heimskringla (fra ca. 1230) forteller at Harald Hårfagre erobret øyene. Harald Hårfagres (og dermed også Eirik Blodøks) herredømme over øyene er blitt trukket i tvil: Heimskringla, Den store sagaen om Olav den hellige, Den større saga om Olav Tryggvason (Óláfs saga Tryggvasonar en mesta) (fra ca. 1300) og Flateyjarbók forteller også at Eirik dro fra Norge til Orknøyene. Derfra herjet han i Skottland og Nord-England. Om fortellingene om Orknøyene er riktige er derfor uvisst.
Hedning eller kristen?
Fagrskinna forteller at etter Eirik Blodøks' død, fikk Gunnhild laget et kvad om Eirik, og hvordan han ble mottatt i Valhall. Det er formet som en samtale mellom gudene Odin og Brage. Kvadet er senere omtalt som Eiríksmál eller Eirikskvadet. Fagrskinna er den eneste sagaen som viser til kvadet, og forteller at den bare gjengir begynnelsen på kvadet. Claus Krag mente at det var flere trekk ved de siterte strofene som taler for at det ikke er ekte, men laget senere etter mønster av Hákonarmál, som ble diktet til minne om Håkon den gode. Andre har ment at Hákonarmál har hentet inspirasjonen fra Eriksmål, så dette er uvisst. Noen mener at flere deler av kvadet tyder på et språklig opphav i Northumbria. John McKinnell ser ingen innflytelse fra gammelengelsk på språket i diktet, og John Lindow argumenterer for at det ble komponert i Danmark etter Gunnhilds tilbakekomst dit. Det framgår ikke av kvadet at det er om Eirik Blodøks, så det kan også være om kong Erik av York.
Historia Norwegiæ og Heimskringla forteller derimot at Eirik og hele familien lot seg kristne av kong Adalstein da han fikk Northumberland.
Drambuie
Jacobite Collection Spirit of ´45
Med utgangspunkt i et fat med 45 år gammel blended maltwhisky og en spesiell blanding av urter og krydder for bare denne utgaven av likøren, ble det produsert 150 flasker av Jacobite Collection Spirit of ´45.
Produsent
The Drambuie Liqueur Co. Ltd. var et selskap eid av Mac Kinnon-familien (en annen gren enn den som ifølge historien fikk oppskriften i 1746) med hovedkontor i Glasgow i Skottland fra det ble startet i 1909 til september 2014, da det ble overtatt av William Grant & Sons. Dette selskapet er et av de få spritselskapene som fortsatt er familieeid. Det har hovedkvarter i Richmond i Surrey.
1999
1999 (MCMXCIX) i den gregorianske kalenderen var et år uten skuddag som begynte på en fredag.
Urk
Urk er ei tidligere øy og en kommune i den nederlandske provinsen Flevoland. Urk ble innlemmet i det nederlandske fastlandet (på 1940-tallet) da sjøen øya lå i, Zuiderzee, ble gjort om til en innsjø (IJsselmeer), området rundt øya ble tørrlagt og fikk navnet Noordoostpolder. Til tross for at kommunen henger fast i Noordoostpolder kommune i øst, beholdt Urk sin selvstendighet som kommune (i motsetting til øya Schokland som ble en del av den). På grunn av kommunens tidligere status som øykommune, bor man ikke i Urk, men på Urk.
1999
Weimar ble valgt til europeisk kulturhovedstad for 1999.
Østerhus arbeidskirke
Østerhus kirke er en langkirke fra 1985 i Grimstad kommune, Agder fylke.
Byggverket er i betong og tre.
Khitanerne
Khitanerne (fra 契丹; pinyin: Qìdān) var en etnisk gruppe som dominerte meget av Mandsjuria. I kinesisk historie regnes de som en av de østlige proto-mongolske etniske grupper (Donghuzu, 東胡族 dōng hú zú). De opprettet Liao-dynastiet i 907, som i sin tur ble erobret i 1125 av jursjenernes Jin-dynasti.
Khitanernes forfedre var antagelig Yuwenklanen av xianbeiene, en etnisk gruppe som bebodde det området som i dag er de moderne kinesiske provinsene Liaoning og Jilin. Etter at deres regime ble brutt av Murongklanen ble restene av dem spredt i det som nå er Indre Mongolia, og der blandet de seg med den opprinnelige mongolske befolkning. De var blitt identifisert som en distinkt etnisk gruppe i noen hundre år, ettersom det er belagt at de betalte tributt til Det nordlige Wei-dynasti på midten av 500-tallet.
Khitan var kjent på arabisk som khata (خطا), og muslimske krøniker beskriver hvordan de først bekjempet muslimene og senere konverterte til islam.
Opprinnelsen for det russiske ordet for Kina, Kitai (Китай), er khitanerne. Portugiserne brukte også en gang ordet Cataio for Kina, og dette (i formen Cathay) er også et gammelt alternativt ord for Kina på engelsk.
Assiniboine (elv)
Assiniboine River er en elv i delstatene Saskatchewan og Manitoba i Canada. Den er 1 070 km lang, og renner i storbyen Winnipeg sammen med den 877 km lange Red River og derfra videre ut i Winnipegsjøen. Assiniboine har en sørlig sideelv – Souris – som renner innom delstanen Nord-Dakota i USA. En betydelig del av Assiniboines utvidede nedbørsområde ligger således i USA. i alt er nedbørsområdet på 187 200 km².
Elven har navn etter indianernasjonen Assiniboine. Største by ved elven er Winnipeg ved enden der den løper sammen med Red River, men i utspringsområdet helt i vest ligger også storbyen Regina i Saskatchewan.
Noordoostpolder
Noordoostpolder er en kommune i den nederlandske provinsen Flevoland. Noordoostpolder er en polderkommune og ble til da deler av IJsselmeer ble tørrlagt på 1940-tallet.
Makrellbåt
Makrellbåt er en fiskebåt som primært er tilpasset fangst av makrell. Opprinnelig var makrellfisket et fjordfiske fra robåter med dorg som redskap. Var vinden god, kunne båter med 4-6 mann sette seil og få 200 til 300 makrell på en dag. Over tid utviklet makrellfisket seg til drivgarnsfiske langs kysten og bankefiske.
Makrellbåtene var en del av denne utviklingen, og den typiske båten ble stadig større, tilpasset redskapen og de aktuelle farvann. Drivgarnsbåtene var omkring 22’, mens bankebåtene kunne måle over 30’. Omkring 1865 ble vanlig å bygge Listerskøyter med dekk og slupprigg til makrellfisket. Ettersom garnlenkene ble større, økte også størrelsen på båtene og de ble etter hvert opptil 40’. Enkelte av de største makrellbåtene fikk da også to master.
Noe etter 1900 ble det vanlig å utstyre makrellbåtene med motor.
Theodoricus monachus
Theodoricus monachus eller bare Theodoricus var en norsk geistlig i siste halvdel av 1100-tallet. Han skrev en historie på latin om Norges konger kalt "De antiquitate regum Narwagiensium" eller oversatt til norsk som ''Historien om de gamle norske kongene eller bare "Om de norske kongene".
Tore
Det har vært foreslått at hans egentlige navn var Tjodrek eller Tore. Navnet Tjodrek ble imidlertid lenge ansett som usannsynlig. Det er i dag enighet om at han het Tore, for det er rimelig sikkert at han var norsk, og navnet Tjodrik ble ikke brukt i Norge, men på Island. I 1939 ble det påvist at to norske studenter ved Sankt Victor-klosteret i Paris i andre halvdel av 1100-tallet brukte navnet Theodoricus:
Detaljene om hans liv er usikre.
De Antiquitate Regum Norwagiensium
Theodoricus skrev en historie på latin om Norges konger kalt Historien om de gamle norske kongene (De Antiquitate Regum Norwagiensium) en gang i Øystein Erlendsson tid som erkebiskop (1161-88), trolig omkring 1180. Verket dekker den norske historien fra kongedømmet til Harald Hårfagre og fram til Sigurd Jorsalfare som døde i 1130. Det vil si at han stopper sin fortelling rett før borgerkrigene begynner i Norge. Theodoricus slår fast at han betrakter det som «fullstendig uverdig å gi videre til etterslekten minnet om alle de forbrytelser, drap, falske eder, frendemord, krenkelser av hellige steder, gudsbespottelser, plyndringen ikke bare av prestene som hele folket, kvinnerov og andre udåder – for mange til å regnes opp her – som da fant sted» som følge av kong Sigurds død.
Theodoricus’ verk er et av de norske synoptiske verkene, og den eldste bevarte fortellinger om de norske kongene. De andre er Historia Norvegiæ som er omtrent samtidig og Ágrip af Nóregs konunga sögum som bygger på boka til Theodoricus. Theodoricus støttet seg på islandske muntlige kilder, og siterer Bibelen flittig. Det er ikke påvist at han har kjent samtidige islandske skrifter, men han har trolig kjent og brukt to tapte skrifter fra middelalderen: Catalogus regum Norvagiensium og Translatio Sancti Olavi.
Theodoricus’ skrift utkom første gang på trykk i Amsterdam i 1684, vel seksti år etter at det var kommet for dagen i et håndskrift i Lübeck. 100 år senere ga Peter Frederik Suhm ut teksten på ny i femte bind av Jacob Langebeks store kildesamling Scriptores rerum Danicarum medii ævi. I 1903 ble den til nå best bevarte teksten funnet i København. Middelalderlatinisten Winfred Lehmann fant ytterligere en avskrift i Berlin i 1935.
Knytning til Frankrike
Professor Lars Boje Mortensen forsøkte i 2000 å påvise en tidlig forbindelse mellom Norge og nordlige Frankrike. Theodoricus’ verk og et om Olavlegenden, Passio Olavi, bruker begge et langt sitat fra en unik kilde, som var samtidig med helgenkongen William av Jumièges. Sitatet er et betydningsfullt indisium på en intellektuell forbindelse mellom Norge og Frankrike på slutten av 1100-tallet. Mortensen antyder at Theodoricus, sammen med erkebiskop Øystein Erlendsson (1161–88) og andre norske geistlige, spilte en betydelig rolle i å utvikle den norske corpus av offisielle tekster på denne tiden, inkludert Passio Olavi.
Theodoricus i skjønnlitteraturen
Theodoricus er en av hovedpersonene i Anka Borchs historiske ungdomsroman Torarin (1961).
Absaloms grav
Absaloms grav er et monument i Kedrondalen utenfor Jerusalem som ifølge noen tradisjoner er et minnesmerke over Davids sønn Absalom, men etter alt å dømme stammer det fra et langt senere tidspunkt.
En gang var det skikk og bruk at innbyggere i byen tok med seg uskikkelige barn til monumentet og advarte dem om hvordan det går med en opprørsk sønn.
Ifølge 2. Samuelsbok 18:17,18 hadde Absalom reist et minnesmerke for seg selv utenfor Jerusalem. Han ble imidlertid ikke gravlagt der, men et sted i skogen.
Fylkesvei 3748
Fylkesvei 3748 går mellom Urdalen i Birkenes og Krageboen i Kristiansand.
Strekningen ble fastlagt 2019, og består av de tidligere Fylkesvei 254 (Aust-Agder) og Fylkesvei 5 (Vest-Agder).
Mikal Setsaas
Mikal Setsaas (født 8. februar 1838 på Setsaas i Selbu, død 8. juli 1911 ) var en norsk gårdbruker, underoffiser og politiker (V). Han var ordfører i Hegra fra 1890 til 1893, senere medlem av herredsstyret og formannskapet i Selbu.
Biografi
Mikal Setsaas var eldste sønn av Christen Setsaas og hustru Sigrid Olsdatter Setsaas, født som den første av ti søsken. Han var gift med Brynhild Aftreth. De hadde 9 barn. Han delte farsgården Setsaas i Selbu med sin bror Ole og overtok halvparten Setsaas østre efter den offentlige delingen våren 1894. Men brødrene hadde drevet hver sin halvpart i noen år forut for delingen. Bygningene ble bygget opp på nye tufter på Odden der gården i dag ligger. Han drev gården i perioden 1893–1903 da sønnen Johan Setsaas overtok og drev gården frem til 1915, da broren Nikolay Setsaas overtok. Han drev gården frem til 1946, da hans sønn Mikal Setsaas overtok.
Mikal Setsaas døde lørdag 8. juli 1911 etter et lengre tids sykeleie.
Offentlig liv
Mikal Setsaas ble utdannet ved «Underofficersskolen i Trondhjem» og var trolig den første fra Selbu som gjennomgikk denne utdannelsen. Han holdt rangen furer før han tok avskjed med det militære og ble bruksbestyrer på Mustgodset i Hegra. I 1897 ble han innvalgt i Selbu herredstyre og var medlem av dette i 6 år. Han kom inn i ligningskommissionen, herredsstyret og formannskapet.
Jubileums-swing
Jubileums-swing er et musikkalbum av Ole Ivars, utgitt i 1989. Dette albumet er den første hvor Tore Halvorsen er vokalist. I 2007 ble albumet utgitt på CD.
Helmer Dahl
Under krigen rømte han med familie fra Sotra via Shetland til England (1942), der han ved hjelp av Bjarne Thorsen fikk innpass som radarforsker ved Admirality Signal Establishment. Dahl ble kaptein i det norske flyvåpenet (1942) og major (1945), og han satt i det London-ledete Forsvarets Overkommandos Tekniske Utvalg (FOTU, 1942-45). Der utredet de etableringen av Forsvarets forskningsinstitutt (1946) der Dahl ble ansvarlig for radar-avdelingen (1946–49). I England fikk han inspirasjon til utviklingen av radiolinje-samband med mikrobølge, som ble spiren til Nera, og viktig i utviklingen av Televerket og dets forskningsinstitutt.
Allerede i 1952 ble han Kommandør av St. Olavs Orden. Senere ble Dahl i ledelsen ved Chr. Michelsens Institutt en tid, og ledet Hovedkomiteen for Norsk Forskning. Han fokuserte mer på de kulturelle sider av teknologi og satt blant annet i styret for Norsk rikskringkasting (1946–1970), samt i styret for Norges Teknisk-Naturvitenskapelige Forskningsråd (1955–64). Videre etablerte han Norsk Teknologihistorisk forum, og var æresmedlem i Norske Sivilingeniørers Forening (1984). Han var en mye brukt foreleser i teknologihistorie ved NTH og ble æresdoktor (1995).
Harald Bodøgaard
Harald Bodøgaard (født 22. mai 1958 i Bodø) er en norsk billedhugger. Han er kjent for sine skulpturer i stein. Han kombinerer mellom stein og stål, men lager også mosaikk i glass og akryl. Han eier og driver Galleri Bodøgaard, som ble startet av hans far, Oscar Bodøgaard.
Utdanning
Harald Bodøgaard er utlært møbelsnekker fra Oscarsborg videregående skole i Narvik. Han tok deretter Statens lærerskole i forming, Blaker og ble faglærer i forming. Deretter tok han grunnutdanning for billedkunst og kunsthåndverk ved Svolvær videregående skole i Kabelvåg før han i 1985-1987 gikk på skulpturavdelingen på Statens kunstakademi i Oslo. I 1990-1991 hadde han mesteratelier samme sted. Han har hatt studiereiser til de fleste europeiske land, men også til Egypt, Thailand, Brasil og USA.
Vitenskapsåret 1392
Vitenskapsåret 1392 er en oversikt over hendelser, fødte og avdøde personer med tilknytning til vitenskap i 1392.
Tilbud
Tilbud innen økonomi er betegnelsen på hvor mye av en vare eller tjeneste som bedriftene i et marked produserer og legger ut til salg i et visst tidsrom. Tilbudsfunksjonen for en vare eller tjeneste som etterspørres viser hvor mye bedriften(e) ønsker å selge til ulik pris når alle andre priser holdes konstante, og kan illustreres grafisk som en tilbudskurve i markedskrysset. Tilbudsfunksjonen avhenger av prisen på varen og produksjonskostnadene til bedriften (råvarer, lønninger osv.).
Tilbudsfunksjonen i en markedsøkonomi er sjelden avhengig av forholdene i én enkelt bedrift, med mindre bedriften har monopol. Tilbudet dimensjoneres normalt etter den samlede etterspørselen og markedsprisen, og bedriften tilpasser sin produksjon til etterspørselen og markedsprisen ut fra hvilke tekniske rammer, produksjonskostnader og marginale kostnader bedriften har (bedriften er en prisfast kvantumstilpasser). Etterspørselsfunsjonen derimot er individuell, og styrt av hver konsuments preferanser for ulike varer, som igjen styres av slike psykologiske forhold som fysiologisk smak, farge-smak, motetrender, og annen påvirkning. Forholdet mellom preferansen for ulike varer kan vært komplisert.
Bedriften vil produsere og selge en vare så lenge de har profitt, det vil si så lenge prisen på sist solgte vare (grenseinntekten) er større enn kostnaden ved produksjon og salg av én ekstra enhet (grensekostnaden).
Tilbudskurven
Hvis det for eksempel er «stor etterspørsel etter brød», betyr det at mange mennesker ønsker å skaffe seg brød. Dersom dette ønsket er så sterkt at behovet (etterspørselen) overskrider tilbudet av brød, vil normalt prisen på brød stige (hvis den ikke er regulert), og etterspørselen vil avta slik at det blir balanse mellom tilbud og etterspørsel. Dersom prisen på brød er regulert, vil det ikke lønne seg for produsentene å tilby mer brød, og det vil føre til mangel på brød. Men om etterspørselen øker og produsentene fritt kan dreie mer produksjon over til brød, vil de selge mer brød og prisen vil gå tilbake til utgangspunktet (likevekt).
Økonomiske forhold
Forutsatt at tilbydernes pris kan fastsettes fritt i en markedsøkonomi, vil de ta betalt så mye at prisen tilsvarer etterspørselen for det volumet som er til salgs. Om etterspørselen øker, kan produsentene grovt sett velge mellom å øke tilbudet eller øke prisene. På lengre sikt vil ofte produsentene forsøke å øke produksjonen av varen, fordi det har blitt mer lønnsomt å produsere denne varen enn andre varer. Da vil tilbudskurven skifte mot høyre, og ny likevekt etableres ved et større forbruk av varer eller tjenester.
Påvirkende faktorer
Både en bedrifts tilbud og markedstilbudet påvirkes av flere faktorer, blant annet:
Substitutter og komplementer
Endringer i pris og tilbud av lignende goder påvirker også tilbudet. Goder er substitutter når en økning i prisen til det ene leder til økt etterspørsel etter det andre. Det fører til en økt betalingsvilje for det andre godet (skift mot høyre av etterspørselskurven). Det fører normalt til at også markedsprisen til substituttet øker og produsentene vil normalt ønske å tilby mer av substituttet. Ved prisfall vil vi normalt få en motsatt effekt, det vil si at betalingsviljen for substituttet minker.
Goder er komplementer når en økning i prisen til det ene leder til minket etterspørsel etter det andre. Komplementære goder er goder som mer eller mindre hører sammen. Et eksempel kan være biler og bensin – hvis prisen på bensin øker kan det føre til at etterspørselen på bensindrevne biler synker. Dette så man også i Norge da prisen på bensin ble forutsett høyere enn diesel økte salget av dieseldrevne biler på bekostning av salget av bensindrevne biler. Et annet og mindre eksempel kan være chips og dipp. Her ser vi en motsatt effekt på tilbudet i det komplementære markedet enn for substituttene. Produsentene ønsker å tilby mindre når prisen på det komplementære godet øker, og mer når prisen på det komplementære godet minker.
Kjøp, salg og produksjon
Det samlede tilbudet av én vare eller tjeneste tilsvarer arealet av den firkanten som avgrenses av Px og Qx – når prisen f.eks er P1 vil samlet tilbud (salg) tilsvare arealet av firkanten P1Q1. Etterspørselen (konsumentenes kjøp) vil tilsvare produsentenes salg, eventuelt inklusive importsalg dersom det er import av varen. Dette er ikke nødvendigvis det samme som produksjonen, den kan være lavere eller høyere enn tilbudet for salg. Hvis produksjonen er høyere blir noe produsert for lager, og hvis den er lavere blir det importert eller tæret på de innenlandske lagerbeholdningene.
Når en vare tilbys i markedet til en viss pris, vil denne prisen være lite forskjellig fra det ene salgsstedet til det andre. Noe ulikheter vil det være, enkelte tilbydere kan «prøve seg» med høyere priser i håp om at konsumentene ikke reduserer sin etterspørsel av varen, for eksempel i boligstrøk med velhavende innbyggere. Omvendt kan enkelte salgssteder legge ut varver med et lavere pristilbud i håp om å lokke til seg økt salg, for eksempel dersom varelageret av varen er for stort og kostbart å opprettholde.
Produsentoverskudd
Hvis prisen på en vare eller tjeneste blir veldig høy, ville etterspørselen være liten, og produksjonen tilsvarende liten dersom man vil unngå å produsere for lager. Siden prisen normalt er P1, vil alle de produsentene som har lavere produksjonskostnader enn P1 for en mengde Q1 av varen, oppleve at de får mer betalt for varen enn de trenger for å få kostnadene dekket. Dette prisoverskuddet kalles produsentoverskudd, og kan måles i samlet pengeverdi som det gule arealet i figuren. Samlet produsentoverskudd er her lik (P1-P0) X (Q1-Q0).
Tilbydere som har lavere kostnader enn konkurrentene kan enten velge å selge til lavere pris (og vinne markedsandeler), eller følge markedsprisen og selge med større fortjeneste. Velger de å selge varen billigere, øker de kundenes konsumentoverskudd på bekostning av sitt eget overskudd. Produsentenes mål vil rasjonelt sett være å øke produsentoverskuddet på bekostning av konsumentoverskuddet, og det kan de oppnå ved å utøve markedsmakt gjennom å skape økt behov gjennom markedsføring, bruke produkt-bundling eller lokketilbud, skjule kundekostnader, drive kartellvirksomhet eller ulovlig prissamarbeid.
Dersom myndighetene velger å beskatte varen, vil prisen øke og etterspørselen reduseres. En del av de produsentene som tidligere kunne produsere varen med fortjeneste, kan ikke lenger produsere fordi det ikke er nok etterspørsel i markedet. Disse produsentene vil miste sitt produsentoverskudd. Beskatningen reduserer både konsumentenes og produsentenes overskudd, og inndrar dette til fordel for staten tilsvarende det grå arealet i figuren til høyre. Motiver for slike grep kan være at man trenger skatteinntekter til velferdsproduksjonen, eller at man ønsker å begrense etterspørselen og tilbudet (dvs konsumet) av en vare av miljøhensyn.
Samlet tilbud
Det samlede tilbudet av varer og tjenester i en økonomi eller et marked, tilsvarer den mengden varer og tjenester bedriftene produserer i et visst tidsrom. Dersom vi ikke skiller mellom tilbud gjennom egenproduksjon og import, kan vi si at tilbudet tilsvarer inntektene i samfunent det vil si alt kjøp ( = salg) av varer og tjenester i økonomien. Ofte bruker man notasjonen Z om det samlede tilbudet.
All inntekt tilsvarer all produksjon i landet, fordi innsatsfaktorene kapital, jord, arbeid og kunnskap avlønnes gjennom utbytte, jordrente og lønn - som utgjør samlet inntekt i samfunnet. Inntektene tjenes i produksjonen, og i et markedsdiagram for mengde (Q) og pris (P) vil samfunnets samlede produksjonsfaktor være en 45° linje fra origo hvor (Px = Qx). I det samme diagrammet vil samfunnets totale inntekter være lik tilbudet, men konsumet vil ikke være det siden noe av inntekten brukes til sparing snarere enn konsum. Kurven for det samlede konsum vil krysse den samlede tilbudskurven og bestemme et likevektspunkt for produksjon, inntekt og konsum.
Mange økonomer vil anta at samfunnets samlede tilbuds- og etterspørselskurver (AS og AD) antar samme form og helning som i markedskrysset for hver enkelt vare, som i figuren øverst. Tilbudskurven antas å helle oppover fordi det trengs høyere priser for å øke tilbudet. Gitt at det er relativt begrenset tilgang på kapital, jord og arbeidskraft kan ikke produksjonen økes uten å redusere annen produksjon i samfunnet, og knapphet på én eller flere av produksjonsfaktorene tilsier stigende grensekostnader i produksjonen.
Når det er mye ledig kapasitet på grunn av lav etetrspørsel, eksempelvis på grunn av høy arbeidsløshet, kan produksjonen økes meget raskt ved å ta inn flere ansatte uten at det skaper lønnspress. Under slike forhold vil tilbudskurven (AS) være nesten horisontal, hvor bare små prisstimuli gir betydelige signaler til produsentene om å tilby mer. Også når lønnsnivået ligger fast på kort sikt, kan produksjonen økes når prisene stiger, uten at noe av produsentoverskuddet tapes til arbeidstakerne i form av lønnsøkning.
Myndighetenes mål vil gjerne være å bringe økonomien og produksjonen til det punktet hvor flaskehalser eller lønnspress så vidt begynner å gjøre seg gjeldende. Dette «politiske likevektspunktet» vil ha høy sysselsetting, effektiv produksjon og moderat prispress.
Juridisk tilbud
Juridisk er et tilbud det ene leddet i hvordan en avtale (kontrakt) blir til, og der det andre leddet er en aksept av tilbudet. Et avgitt tilbud er rettslig bindende for den som har avgitt tilbudet (tilbyderen). Det finnes en del rettsregler om hvordan en tilbyder kan bli fritatt fra plikten til å stå ved sitt tilbud, bl.a. regler om vedståelsesfrist for tilbud.
Forut for et tilbud kan det være gitt en mer eller mindre spesifisert oppfordring til tilbydere om å gi et bestemt tilbud, blant annet i en såkalt «forespørsel», i en tilbudsinnbydelse og i et konkurransegrunnlag.
I konkurranser om private og offentlige anskaffelser brukes det juridiske begrepet tilbud om hele det forpliktende utsagnet som en leverandør av en ytelse inngir for å prøve å vinne konkurransen ved å bli tildelt leveransekontrakten.
Begrepet tilbud kan brukes slik at det omfatter både tilbud som det kan forhandles om, og tilbud som det er forbudt å forhandle om. Men ordet tilbud brukes til dels også som en motsetning til anbud, og da slik at det skal gi uttrykk for at det er tillatt å forhandle om tilbud, men ikke om anbud. Denne språkbruken er imidlertid ikke konsekvent i f.eks. regelverket om offentlig anskaffelser eller i Norsk Standard med konkurranseregler.
Se også
Supply Approvvigionamento Aanbod
Elektrondiffraksjon
Elektrondiffraksjon er en teknikk som brukes til å studere materie gjennom å skyte elektroner på en prøve og studere det resulterende interferensmønsteret. Atomene i prøven fungerer som et diffraksjonsgitter for elektronene.
Interferens er en bølgefenomen, så det at elektroner interferer vil si at de viser bølgeoppførsel. Fenomenet er kjent som bølge-partikkel-dualitet og kan kun beskrives kvantemekanisk, ikke med klassisk mekanikk. Bølgene kalles gjerne materiebølger eller de Broglie-bølger.
Elektrondiffraksjon brukes i faststoffysikk og -kjemi for strukturbestemmelse. For krystallinske prøver kan man bruke interferensmønsteret til å utlede informasjon om krystallstrukturen, f.eks. gitterparametre. Praktisk brukes gjerne et transmisjonselektronmikroskop (TEM) for å akselerere elektronene til ønsket bølgelengde før de blir sendt gjennom prøven.
Elektrondiffraksjon også til identifisering og strukturbestemmelse av pulverprøver i pulverdiffraksjon og molekyler i gassfase.
Andre former for stråling enn elektroner brukes også på tilsvarende vis, slik som røntgenstråler i røntgenkrystallografi og nøytroner i nøytrondiffraksjon.
Cathay (Kina)
Cathay er den engelske formen av det gamle portugisiske ordet Cataio, og et alternativt navn for Kina på engelsk.
Navnet Catai går tilbake til den etniske gruppen khitanerne (契丹 Qidan), som dominerte det nordlige Kina den gang.
På engelsk var ordet Cathay utstrakt bruk om Kina inntil 1800-tallet, da det ble fortrengt av «China». Nå oppfattes Cathay heller noe poetisk på engelsk. Det går også igjen i firmanavnet Cathay Pacific Airways.
Tidligste bruk
En form av navnet Cathai benyttes i et uighursk manikéisk dokument fra om lag år 1000. Det ble snart benyttet alment i det muslimske Sentral-Asia: Da ghaznavidenes hoff (i Ghazna, i dagens Afghanistan) i 1026 ble besøkt av utsendinger fra den Liao-kinesiske hersker, ble han beskrevet som en «Qatā Khan», det vil si som en hersker over Qatā. Qatā eller Qitā dukker også opp i Abu Rayhan Birunis og Abu Said Gardezis skrifter under de påfølgende århundrer. Den persiske lærde og administrator Nizam al-Mulk (1018–1092) nevner Khita og Kina i sin Bok om statsstyret, og det kan synes som om han har to forskjellige riker i tankene (i så fall henholdsvis Liao- og Song-rikene).
Bruken av navnet i dfen muslimske verden overlevde det khitanske Liao-dynastiiets fall på tidlig 1100-tall. I en beskrivelse av etterfølgerstaten (Jin-dynastiet), beskriver persernes historikere landet fremdeles som Khitāy eller Djerdaj Khitāy (det vil si det jursjenske Cathay). Mongolene omtaler på sin side i verket Mongolenes hemmelige historie (1200-tallet) både khitanere og kara-khitanere.
Litteratur
Karl A. Wittfogel og Feng Chia-Sheng: «History of Chinese Society: Liao (907-1125)», i Transactions of American Philosophical Society (vol. 36, Part 1, 1946). Tilgjengelig på Google Books.
Freestyle under Vinter-OL 1998
Freestyle under Vinter-OL 1998 ble arrangert fra 8. til 18. februar 1998 i Iizuna Kogen Ski Area i Nagano. Det ble arrangert fire øvelser, to for menn og to for kvinner.
Trollbærslekta
se egen seksjon
Trollbærslekta (Actaea) er ei slekt med flerårige urter i soleiefamilien. I Norge vokser trollbær (Actaea spicata) i store deler av landet.
Disse plantene har en kraftig jordstengel og store, sammensatte blad på stengelen og ved basis. De fleste artene er mer enn én meter høye. Blomsterstanden er en avlang klase eller topp med blomster som er aktinomorfe og har mange pollenbærere. Frukten kan være et saftig bær eller en tørr belgkapsel.
Carl von Linné plasserte opprinnelig de tre artene han kjente i slekta Actaea, men i 2. utgave av Species plantarum (1763) skilte han Actaea cimicifuga ut i slekta Cimicifuga som Cimicifuga fotida. De fleste botanikere plasserte fram til 1990-åra arter med belgkapsel i Cimicifuga og arter med bær i Actaea. Molekylærgenetiske studier viser at Cimicifuga er parafyletisk med hensyn til Actaea. Den monotypiske slekta Souliea hører også til midt i kladen. For å få en naturlig gruppe blir nå som regel Actaea, Cimicifuga og Souliea samlet i ei slekt.
Alle artene vokser i fuktig skog eller eng i den tempererte sonen på den nordlige halvkule. De krever et kjølig, fuktig klima og vokser ofte i skygge. I nord vokser de i lavlandet, men lengst sør finnes slekta bare i fjellområder. Artene med bær har en vid, sirkumboreal utbredelse. Artene med belgkapsel har derimot en mer begrenset utbredelse, selv om de finnes i mange områder. Artsrikdommen er størst i Øst-Asia.
Planter i denne slekta har lenge vært brukt i folkemedisinen i Kina, Europa og Nord-Amerika. Tørkede jordstengler er blitt brukt mot hodepine, tannpine, trøske, sår hals, meslinger og plager i forbindelse med menopausen. Plantene inneholder biologisk aktive stoffer som saponiner, fenylpropanoider, nitrogenforbindelser, kromoner, flavonoider og 4α-metylsteroid. Disse stoffene er til dels sterke gifter som virker på leveren, hjerte- og karsystemet og nervesystemet, og en må derfor bare bruke godkjente preparater.
Mange av artene dyrkes som prydplanter i hager. Den tradisjonelle slekta Cimicifuga kalles ormedrue på norsk.
Delgrupper
Trollbærslekta i vid betydning omfatter omtrent 32 arter som fordeles på sju seksjoner. Oversikten viser de gyldige artene ifølge Plants of the World Online fra Kew Science. Rød trollbær (A. erythrocarpa) og amerikatrollbær (A. rubra) er nært beslektet, og mange amerikanske botanikere mener at de er samme art. Norske navn er i henhold til Artsdatabanken og for hageplantene Bengtson (1993).
Kristine Jørstad Bock
Kristine Jørstad Bock (født 1. mai 1970) var Hammerfests første kvinnelige ordfører, og representerte Arbeiderpartiet. Hun overtok etter Alf E. Jakobsen i 2006, da han møtte på Stortinget som varamann for Karl Eirik Schjøtt-Pedersen.
Kristine Kørstad Bock kommer fra Burfjord i Nord-Troms og kom til Hammerfest i 1995. Hun ble første gang valgt inn i kommunestyret i 1999.
Hun er datter av Eva Jørstad, som også var ordfører.
Hun arbeider nå som politisk rådgiver ved Frelsesarmeens hovedkvarter.
Kim Jong-suk
Kim Jong-suk (chosŏn'gŭl:, hanja: , romanisering: Kim Chŏng-suk, revidert romanisering: Gim Jeong-suk, født 24. desember 1917 i Hoeryong, død 22. september 1949 i Pyongyang) var en nordkoreansk kommunistisk politiker. Hun var Kim Il-sungs første ektefelle og mor til Kim Jong-il.
Fylket Kimjongsuk i provinsen Ryanggang er oppkalt etter henne.
Liste over oljeselskaper i Norge
Dette er en liste over oljeselskaper som har lisensandeler på norsk sokkel ifølge Oljedirektoratets faktasider. Årstallet indikerer det året da selskapet fikk sin første eierandel, mens antall lisenser, felt og funn er korrekt 🇵🇪.
Selskaper uten lisensandeler
Omfatter selskaper som har kjøpt lisensandeler på norsk sokkel, men som ennå ikke har fått prekvalifisering av norske myndigheter, selskaper som har fått prekvalifisering, men som ennå ikke har fått lisensandeler og selskaper som har søkt eller er i ferd med å søke om prekvalifisering på norsk sokkel.
Iveland kirke
Byggverket er i tre og har 350 plasser. Syrtveit satte trolig opp kirken etter tilsendte tegninger.
Håkon Høgemo
Håkon Høgemo (født 4. april 1965 i Øvre Årdal) er en hardingfelespiller bosatt på Osterøy. Han har jobbet som frilansmusiker siden 1993 og vunnet Landskappleiken i 1989 og 1995. Han er førsteamanuensis ved Norges musikkhøgskole. Han har undervist som timelærer på Ole Bull Akademiet og Griegakademiet.
Siden 1992 har han spilt i trioen Utla med saksofonist Karl Seglem og perkusjonist Terje Isungset, en trio som kombinerer jazz og folkemusikk. Han har ellers spilt i gruppene Bufaste tonar (fra 1994), Slåttetrioen (fra 1995), Gamaltnymalt (fra 2001) og det 11-manns store hardingfeleorkesteret Marylands og spilt på en rekke album med de ulike grupperingene. Sammen med Karl Seglem har han dessuten samarbeidet med Ragnar Hovland på intimkonserten Poesiprogram med Ragnar Hovland.
For sitt soloalbum Solo vant han Spellemannprisen 2000 i klassen folkemusikk/gammaldans. Han vant også Spellemannprisen 2005 sammen med Sigrid Moldestad og Einar Mjølsnes i samme klasse for albumet Gamaltnymalt. Han er også blitt nominert til Spellemannprisen 1992 i klassen folkemusikk/gammaldans for Utla sammen med Karl Seglem og til Folkelarmprisen 2022 i klassen solo for Håkon Høgemo spelar slåttar av Eivind Groven.
Stranger in a Strange Land (sang)
«Stranger in a Strange Land» er skrevet av gitarist Adrian Smith, og er den femtende Iron Maiden singelen, sluppet ut som nummer to på albumet Somewhere in Time. Sangen er urelatert til Robert A. Heinleins bok med samme navn.
«Stranger in a Strange Land» er kun en av to Iron Maiden-sanger som har «fade out», den andre sangen er «The Prophecy» fra Seventh Son of a Seventh Son.
Soloen blir spilt av Adrian Smith.
Khagan
Khagan (gammeltyrkisk:, qaγan, kagan, kaγan; kyrillisk mongolsk: хаган, hagan; kinesisk: 可汗; pinyin: kèhán; farsi: خاقان; khaqan; også stavet kaan, hagan, kağan, khaghan, khakhan & qagan) er en monarkisk tittel i mongolske og tyrkiske språk, av samme rang som tittelen keiser, og som brukes om overhodet for et khaganat (et keiserrike, større enn et vanlig khanat, men ofte forvekslet med disse i vestlige språk).
Khagan kan bli oversatt som khanenes khan, det vil si «kongenes konge». I moderne mongolsk språk er tittelen khaan, hvor g-en nesten har falt bort (nå en ustemt velar frikativ), og ğ-en i moderne tyrkisk er også stum. Siden borgerkrigen i Mongolriket brukte keiseren av Yuan-dynastiet denne tittelen, og det fortsatte deres etterfølgere i Mongolia også å gjøre. Kağan er et vanlig navn i Tyrkia.
Den vanlige vestlige betegnelsen «storkhan», særlig brukt om Mongolrikets herskere, kan bli oversatt som Yekhe Khagan («stor keiser») eller Ih han (Их Хаан).
Arkeologiåret 1392
Arkeologiåret 1392 er en oversikt over blant annet utgravninger, fødte og avdøde personer med tilknytning til arkeologi i 1392.
Trollbær
Trollbær (Actaea spicata) er en flerårig urt i soleiefamilien.
Trollbær er en kraftig vekst og kan bli opptil 70 cm høy. Planten har dobbelt ulikefinnete blader og småbladene er eggformet med dypt innskårne takker. Over- og underside er ensartet gressgrønne. På toppen av stilken sitter det hvite blomster i en smal klase. Blomstringstiden er mai til juni. Blomstene lukter som svarthyll. Seinere kommer det skinnende, svarte bær. Hele veksten er giftig, spesielt bærene.
Den vokser i skog på næringsrik jord opp til skoggrensen. I Norge er planten nokså vanlig nord til Alta i Finnmark, på Vestlandet er den sjelden i ytre strøk. Ellers er planten vanlig i Nord- og Mellom-Europa fra Frankrike øst til Uralfjellene. I Storbritannia og Spania er den sjelden.
Else Ragni Yttredal
Else Ragni Yttredal (født 8. august 1968 i Asker) er en norsk tidligere skøyteløper. Hun representerte Asker Skøyteklubb.
Yttredal vant NM på skøyter, allround i 1991, 1992 og 1993. Hun vant NM på skøyter, sprint i 1989 og under NM på skøyter, enkeltdistanser vant hun 1500 meter i 1989, 1991, 1992 og 1994, og 3000 meter i 1993 og 1994 samt 1000 meter i 1994. På 500 meter tok hun syv sølvmedaljer på rad i årene 1987–1993. Hun har totalt vunnet elleve gull, sytten sølv og seks bronsemedaljer i NM. Hennes beste resultat i VM på skøyter, allround var 10.-plass i Hamar i 1991
Yttredal deltok i vinter-OL for Norge i 1992 i Albertville med 21.-plass på 1000 meter, 12.-plass på 1500 meter, 16.-plass på 3000 meter og 22.-plass på 5000 meter.
Norgesrekorder
Liste over norgesrekordnoteringer gjort av Else Ragni Yttredal.