cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Avče vannkraftverk
Avče vannkraftverk er et vannkraftverk i elva Soca, Slovenia. Dette anlegget har en totalt installert effekt på 185 MW, ble påbegynt i 2005 og stod ferdig utbygd i 2010. Dette er et såkalt pumpekraftverk med et øvre og et nedre vannmagasin.
Jämsä økonomiske region
thumb|200px|Jämsä økonomiske region Jämsä økonomiske region (svensk: Jämsä ekonomiska region; finsk: Jämsän seutukunta) er en finsk økonomisk region i landskapet Mellersta Finland. Regionens areal er 2,761 km², og i 2011 var folketallet 25,012. Jämsä økonomiske region består av to kommuner:
Chimay-demningen
Chimay-demningen er en demning med et vannkraftverk i elva Mantaro i Peru. Dette anlegget har en totalt installert effekt på 140 MW, ble påbegynt i 1990 og stod ferdig utbygd i 2000.
Sandane lufthamn, Anda
Sandane lufthamn, Anda (IATA: SDN, ICAO: ENSD) er en lufthavn i Gloppen kommune i Vestland. Den eies og drives av Avinor AS. Lufthavnen ligger nord for kommunesenteret Sandane, ved roten av en halvøy mellom Utfjorden og Gloppefjorden. Flyplassen ble åpnet i 1975 som lufthavn for Nordfjord-området.
Anlegg, flyselskaper, destinasjoner og annet
Lufthavnen har en 970 meter lang rullebane som går øst-vest (og derfor nummerert 09/27), på tvers av halvøyen.
Rullebane ble i 2010-2011 utvidet fra 800 til 970 meter lengde. Den ble forlenget mot vest, over Europavei 39 som ble lagd i tunnel under rullebanen. Flyplassen ligger i kupert terreng. Dette kan gi turbulens som igjen kan gjøre landing ved Anda krevende.
Widerøe driver de eneste ruteflygningene til Anda, med direktefly til Sogndal (Sogndal lufthamn, Haukåsen), Oslo (Oslo lufthavn, Gardermoen), og daglige avganger til Bergen (Bergen lufthavn, Flesland).
Veiavstander
Bussforbindelse til Sandane og Nordfjordeid (og videre) på E39 ved lufthavnen. Flytaxi-tilbud til Nordfjordeid.
Zlatolicje vannkraftverk
Zlatolicje vannkraftverk er et vannkraftverk i elva Drava, Slovenia. Dette anlegget har en totalt installert effekt på 144 MW, ble påbegynt i 1960 og stod ferdig utbygd i 1968.
Rørvik lufthavn, Ryum
Rørvik lufthavn, Ryum (IATA: RVK, ICAO: ENRM) eies og drives av Avinor AS.
Lufthavnen ligger ved grenda Ryum, rundt fem kilometer sørvest for Rørvik i Nærøysund kommune i Trøndelag.
Iikka Bäckström
Iikka Bäckström (født 25. oktober 1984 i Esbo i Finland) er en profesjonell snøbrettkjører. Han har nå bosatt seg i California i USA, hvor han er mer tilgjengelig for sin hovedsponsor DC Shoes.
Bäckström har vært med i snowboardfilmer som:
Øyenvitnet
Øyenvitnet (originaltittel: Body Double) er en amerikansk erotisk thriller fra 1984 regissert av Brian De Palma. Filmen handler om en arbeidsløs skuespiller i Los Angeles som blir dratt inn i et komplott etter å ha vært vitne til drapet på en vakker kvinne. I tillegg sliter han med klaustrofobi. Hovedrollen spilles av Craig Wasson, mens sentrale biroller spilles av Gregg Henry, Melanie Griffith og Deborah Shelton.
Flere regner filmen som en slags nyinnspilling av Hitchcocks Vinduet mot bakgården. Den har også en del likhetstrekk med Vertigo. Mer kritiske røster har omtalt den som en Hitchcock-plagiat.
Handling
Jake Scully er en arbeidsløs skuespiller i Los Angeles som sliter med å få jobboppdrag på grunn av sin klaustrofobi. Livet hans tar en drastisk retning når han får låne en ultramoderne luksusleilighet til en bekjent innen filmmiljøet som er på en utenlandsreise. Leiligheten er utstyrt med et teleskop og via dette blir han vitne til et brutalt overfall på en vakker kvinne i en naboleilighet. Han setter avgårde for å stanse overfallsmannen, men kommer for sent. Deretter kontakter han politiet, men de mener at han burde kontaktet dem på et tidligere tidspunkt og at hans valg om selv å gripe inn trolig kostet henne livet. I tillegg mistenker de ham for å være innblandet i drapet. Jake liggende søvnløs og se på erotiske filmer for å døyve den uhyggelige opplevelsen. Underveis blir han oppmerksom på en reklamefilm med en pornofilmskuespillerinne kalt Holly. Han legger spesielt merke til at hun danser på nøyaktig samme vis som det kvinnen i naboleiligheten gjorde før hun ble angrepet. Noen dager etter oppsøker han Holly for å finne ut mer om det merkelige sammentreffet. Han klarer å få kontakt med henne på settet til en sexfilm-innspilling. Etterpå tar henne med til leiligheten og forsøker. Der påstår han at noen har forsøkt å gjøre henne delaktig i et mordkomplott. Hun blir imidlertid redd og flykter fra ham. Jake innser at han selv må spore opp morderen. Under denne jakten trekkes han dypere og dypere inn i et spill hvor det etterhvert blir vanskelig å skille mellom virkelighet og illusjon.
Økonomi og popularitet
Øyenvitnet ble ingen publikumssuksess i USA hvor den kun innbrakte $8,8 millioner.
Produksjonskostnadene er estimert til $10 millioner.
Anmelderne
Den ble godt mottatt av anmelderne, noe som gjenspeiles i at den har fått 78 % på Rotten Tomatoes. Den amerikanske filmkritikeren Roger Ebert gav den 3,5 av 4 stjerner, mens Leonard Maltin bare har gitt den 1,5 av 4 stjerner.
De norske anmelderne var mer lunkne. Dagsavisen gav den terningkast tre, mens VG og Dagbladet gav den to. Den store film- og videoguiden har gitt den 4 av 5 stjerner.
Røst lufthavn
Røst lufthavn (IATA: RET, ICAO: ENRS) er en kortbaneflyplass på Røst i Nordland. Flyplassen ligger nord på øya Røstlandet. Den eies og drives av Avinor.
Røst lufthavn ble åpnet i 1986, som en av de siste nye regionale flyplassene i Norge. Flyplassen har en asfaltert rullebane på 880 meter inkludert endefelt.
Operatør på Røst lufthavn er Widerøe, som har ruteflygninger til Bodø og Leknes med fly av typen Dash 8-100, et turbopropellfly med plass til 39 passasjerer. Tidligere var Kato Air operatør på flyplassen.
I 2005 reiste i alt 7959 personer via Røst lufthavn.
Finnmark
Finnmark (nordsamisk: Finnmárku; kvensk: Finmarkku ) er et landskap i Nord-Norge, Norges nordligste og østligste landskap, valgkrets til stortingsvalg og lagsogn. Fra 2020 og frem til 31. desember 2023 er Finnmark en del av Troms og Finnmark fylkeskommune. Finnmark var Norges største fylke i areal og minste fylke i folketall.
Finnmark grenser til landskapet Troms i sørvest, til Finland i sør (finsk Lappland) og til Russland i øst (Petsjenga rajon i Murmansk oblast). Navnets betydning er i førsteleddet finner, som er den gamle norske betegnelsen på samer, og sisteleddet mark i betydningen skog, utmark eller landområde. Vadsø er administrasjonssenter i Finnmark, mens Alta er fylkets største by. Nordmenn har bodd fast i Finnmark siden 1200-tallet og utgjør i dag en majoritet av befolkningen.
Finnmark ble eget hovedlen (Vardøhus len) i 1576 og amt (Vardøhus amt) i 1660, underlagt Trondhjems stiftamt. I 1787 ble Senjen og Tromsø fogderi overført fra Nordlandenes amt til Vardøhus amt, som da fikk navnet Finmarkens amt. I 1866 ble Senjen og Tromsø fogderi skilt ut igjen, nå som et eget amt (Tromsø amt). Resterende Finnmarkens amt fikk da samme utstrekning som gamle Vardøhus amt, og endret navn til Finnmark fylke i 1919.
De fleste samiske og kvenske institusjonene ligger i Finnmark; Karasjok er senter for Sametinget, og i Børselv ligger Kvensk institutt, som er et nasjonalt senter for kvensk språk og kultur. Finnmarksvidda dekker 36 % av fylkets areal. Fylket er 12,9 % større enn Danmark. Tidligere var mesteparten (ca. 95 %) av grunnen i Finnmark eid av staten (ved Statskog SF); 1. juli 2006 ble eiendomsretten til denne grunnen overført til Finnmarkseiendommen.
Som en del av Regionreformen i Norge vedtok Stortinget 8. juni 2017 at Finnmark og Troms skulle bli slått sammen til ett fylke fra 1. januar 2020, slik det var mellom 1787 og 1866. Det nye fylket heter Troms og Finnmark.
Geografi
Alta og Hammerfest ligger vest i fylket. tettstedene har henholdsvis og  innbyggere. Helt nord i fylket finner vi Norges nordligste by – Honningsvåg, med innbyggere. I øst finner man Kirkenes med, Norges østligste by Vardø samt fylkeshovedstaden Vadsø, med hendholdsvis innbyggere og  innbyggere. Åtte promille av arealet i Finnmark, under 40 km², er areal innenfor tettsteder med innbyggertall på over 200 personer. På dette arealet er 72 prosent av fylkets befolkning bosatt. Befolkningen bor tettest i kommunene Båtsfjord og Vardø hvor 99 prosent var bosatt i tettsted i 2005. Befolkningen bor mest spredt i Deatnu-Tana, hvor 81 prosent bodde utenfor tettsted i 2005.
På Finnmarksvidda er det to kommuner, Kautokeino i vest, og Karasjok i øst med henholdsvis 2 941 og 2 785 innbyggere (pr 1. april 2010). Karasjok er sete for Sametinget og NRK Sápmi. Arealmessig er Kautokeino med sine 9 707 kvadratkilometer Norges desidert største kommune, etterfulgt av Karasjok med sine 5453 kvadratkilometer.
Andre byer og tettsteder er Lakselv med 2 146 innbyggere, Tana bru med 565 innbyggere, Båtsfjord med 2 058 innbyggere og Bjørnevatn med 2 419 innbyggere.
Finnmark har en samlet kystlinje på 6 844 km, medregnet 3 155 km kystlinje på øyer. Utstrukket utgjør dette en distanse tilsvarende 1/6 av jordas omkrets. Nær 12 300 personer eller 16,6 prosent av fylkets befolkning var i 2000 bosatt i 100-metersbeltet langs kystlinja.
Johannes Senn
Johan Heinrich Senn (Seen) (1780–1861) var en sveitsisk portrettmaler, portrettegner og akvarellmaler som var aktiv i Danmark og Norge 1805–1818.
Finnmark
Geografi
Det er fem nasjonalparker: Seiland, Stabbursdalen, Varangerhalvøya, Øvre Anárjohka og Øvre Pasvik. Sammen med 66 naturreservater, 11 landskapsvernområder og to andre fredninger per 1. januar 2012, har de et areal på til sammen 5 475 km². 11 % av fylkets areal er underlagt en av disse vernekategoriene.
Høyeste fjell er isbreen Øksfjordjøkelen (1 191 moh.) i mellom Loppa og Kvænangen. Andre høye fjelltopper, Svartfjellet (1 162 moh.), Haldde (1 149 moh.) og Čohkarášša (1 139 moh., høyest i Midt-Finnmark), ligger også vest i fylket. Fylkesblomsten er Multe.
Johannes Senn
Etter at han hadde forlatt København vendte Senn tilbake til Sveits hvor han blant annet arbeidet med religiøse motiver.
Finnmark
Klima
Tross sin beliggenhet langt mot nord, er ikke Finnmark så kald som man skulle tro, noe som skyldes Golfstrømmen. På kysten er temperaturene moderate om vintrene, og forholdsvis lave om sommeren. Vardø, lengst i nordøst, ligger i den arktiske klimasonen, siden årets varmeste måned har en snittemperatur på under 10 ℃. Innlandet har derimot langt mer ekstreme utslag, med svært kalde vintre. Norges kulderekord er målt i Karasjok 1. januar 1886, −51,4 ℃. Derimot er somrene varmere, og spesielt i innlandet og i Øst-Finnmark går temperaturene av og til opp i over 30 ℃.
Flora
Finnmark har en rik flora. Det kommer inn et østlig floraelement fra Russland. En del av disse artene finnes et stykke sørover i Nord-Norge, som sibirturt, sibirkoll og sibirgrasløk. Samtidig finnes noen av disse artene kun i Finnmark, blant annet nyserot, finnmarkssaltgras og masimjelt. De to sistnevnte er til og med endemiske for fylket.
I Finnmark finnes også en rekke nordlig unisentriske fjellplanter, representert ved arter som kantlyng, fjellsolblom og lodnemyrklegg. Lignende krav til voksested har de arktiske artene som kommer inn nordfra, men de er mer knytta til kysten. Purpurkarse, som bare vokser i Nordkapp kommune i Norge, hører til dette elementet.
Fylkesblomsten i Finnmark er molte. Det er frukten av molte som skal brukes i avbildinger av fylkesblomsten. Denne arten har tradisjonelt spilt en stor rolle i kostholdet til befolkninga i fylket.
Administrative inndelinger
Finnmark deles inn i 19 kommuner, og de seks tettstedene Alta, Hammerfest, Honningsvåg, Kirkenes, Vadsø og Vardø har bystatus. Av disse er det kun Hammerfest, Vadsø og Vardø som har hatt bystatus før 1900. Vardø og Hammerfest er Nord-Norges eldste byer og fikk begge sine kjøpstadsrettigheter i 1789, mens Vadsø ble kjøpstad i 1833.
Kommuner
[[Fil:Locator map of municipalities in Finnmark, Norway numbered.svg|300px|miniatyr|1  Alta
3  Båtsfjord
4  Gamvik
5  Hammerfest
6  Hasvik
7  Karasjok
8  Kautokeino
9  Kvalsund
10  Lebesby
11  Loppa
12  Måsøy
13  Nesseby
14  Nordkapp
15  Porsanger
16  Sør-Varanger
17  Tana
18  Vadsø
19  Vardø
]] Finnmark er inndelt i 19 kommuner:
Politi og domstoler
I Politi- og lensmannsetaten er ett politdistrikt, hvis politimester er lokalisert i Kirkenes, administrasjon er delt mellom Hammerfest og Kirkenes. Politidistriktene ble sammenslått i 2017 og det var tidligere Østfinnmark politidistrikt som ble utgangspunkt for det nye felles politidistriktet. I rettsapparatet er fylket delt mellom førsteinstansdomstolene Alta tingrett i vest, Hammerfest tingrett i nord, Indre Finnmark tingrett i midten og Øst-Finnmark tingrett i øst. Videre tilhører hele fylket jurisdiksjonen til Hålogaland lagmannsrett, som har sete i Tromsø.
Tettsteder
Det er 30 tettsteder i Finnmark. Rangert etter innbyggertall 1. januar 2017, kommune i parentes: • Alta – 15 094 (Alta)
• Hammerfest – 8 052 (Hammerfest)
• Vadsø – 5 064 (Vadsø)
• Kirkenes – 3 566 (Sør-Varanger)
• Bjørnevatn – 2 579 (Sør-Varanger)
• Honningsvåg – 2 484 (Nordkapp)
• Lakselv – 2 283 (Porsanger)
• Båtsfjord – 2 212 (Båtsfjord)
• Vardø – 1 875 (Vardø)
• Karasjok – 1 844 (Karasjok)
• Rypefjord – 1 838 (Hammerfest)
• Hesseng – 1 733 (Sør-Varanger)
• Kautokeino – 1 445 (Kautokeino)
• Berlevåg – 948 (Berlevåg)
• Kjøllefjord – 945 (Lebesby)
• Mehamn – 779 (Gamvik)
• Tana bru – 728 (Tana)
• Vestre Jakobselv - 537 (Vadsø)
• Øksfjord - 504 (Loppa)
• Nordvågen - 441 (Nordkapp)
• Tverrelvdalen - 430 (Alta)
• Amtmannsnes - 426 (Alta)
• Rafsbotn - 408 (Alta)
• Hasvik - 385 (Hasvik)
Åbjøra (Innlandet)
Åbjøra er ei elv som renner fra Ølsjøen til Aurdalsfjorden i Nord-Aurdal kommune i Innlandet fylke. Åbjøra er ei sideelv til Begna. På grunn av kraftproduksjonen i Åbjøra kraftverk har elva siden 1951 stort sett vært tørrlagt.
Finnmark
Tettsteder
• Talvik - 313 (Alta)
Ultima Thule (band)
Ultima Thule (Latin for ytterste Thule) var en svensk musikkgruppe innenfor genren vikingarock, med studio og base i Nyköping i Sverige. "Thule" hadde sin storhetstid i begynnelsen av 1990-tallet da Bert Karlsson skrev kontrakt med gruppen. Med sine patriotiske tekster om svensk historie og nasjonalfølelse fikk bandet mye oppmerksomhet i media, og i perioden 1993/1994 solgte tre av platene deres til gull.
Finnmark
Tettsteder
• Kvalsund - 288 (Kvalsund)
Ultima Thule (band)
Medlemmene i Ultima Thule har alle bakgrunn som punkere og skinheads, og anklager om rasistiske sympatier førte til at bandet i 1994 ble sparket fra Marianne Grammafon. Bandet selv har gjentatte ganger avvist rasismeanklagene som grunnløse. De hevder at de kun er nasjonalister og patrioter som synger om sitt land og sin historie. I 2007 avbrøt sangeren Jan Thörnblom fremførelsen av låten "Skinhead" da en person gjorde hitlerhilsen til bandet. Til stor applaus fra publikum uttalte Jan Thörnblom: "Låten var tilägnad skinheads og inte nån j*vla nazzar! Ta bort din j*vla högernäva!"
Finnmark
Tettsteder
• Forsøl - 215 (Hammerfest)
Ultima Thule (band)
I 2012 la bandet ned etter 30 år. Nedleggelsen av bandet skapte en ny nasjonal medieoppmerksomhet rundt Ultima Thule sett i lys av svensk høyrepopulisme. Jan Thörnblom uttalte til pressen: "Och nu när de (sverigedemokraterna) har kommit inn i riksdagen då lägger vi ner. Vi har gjort vårt jobb."
Finnmark
Tettsteder
Alta, Hammerfest, Honningsvåg, Kirkenes, Vadsø og Vardø har bystatus. Se også: Tettsteder i Finnmark
Demografi
Siden 1975 er folketallet i fylket redusert med omtrent 8 %, og er fortsatt synkende. Antallet unge voksne i aldersgruppen 25-34 år er redusert med omkring en tredjedel på ti år. De mest folkerike kommunene har likevel en viss økning, da særlig Alta.
Statistikk fra Statistisk sentralbyrå (SSB) viste at 39 % av den voksne befolkningen i Finnmark i 2008 kun hadde gått grunnskole, noe som var det laveste utdanningsnivået i landet.
Utdanning
Fylkeskommunen har ansvaret for åtte videregående skoler. De største er Alta og Kirkenes, med hhv. 1 000 og 600 elever. Det er også per 2015 en ordning for lokal videregående opplæring som kalles LOSA. Det er to statlige videregående skoler, de samiske videregående skolene i Guovdageaidnu/Kautokeino og Kárášjohka/Karasjok.
Av høyere læresteder finnes Sámi allaskuvla/Samisk høgskole og avdelinger av Universitetet i Tromsø – Norges arktiske universitet. Sámi allaskuvla i Guovdageaidnu/Kautokeino ble opprettet i 1989 og har utdanning for førskole- og grunnskolelærere og journalister, reindrift og duodji, samisk språk på alle nivå og diverse kortere kurs knytta til pedagogikk og samisk kultur.
Finnmarksfakultetet ble etablert 1. august 2013 da Høgskolen i Finnmark ble slått sammen med universitetet. Fakultetet har studiesteder i Alta, Hammerfest og Kirkenes. Finnmarksfakultetet har ca. 2 000 studenter.
Det finnes to folkehøyskoler i fylket, den kristne Øytun og den frilynte Pasvik, hvor den sistnevnte er drevet av fylkeskommunen.
Zjizdra (elv)
Zjizdra (russisk: Жиздра) er ei elv i Kaluga oblast i Russland. Den er ei venstre sideelv til Oka, og er 223 km lang, med et tilsigsfelt på 9170 km². Elva er frosset over fra slutten av november til vårløsningen starter i april.
De største sideelvene er Resseta, Vytebet, Bryn og Serena.
Ved elva ligger byene Kozelsk og Zjizdra.
Finnmark
Språk
I 1885 skriver avisa Fedraheimen følgende om utbredelsen av det kvenske språket i Finnmark : ''Fraa Finnmarki klagar dei seg yver, at det Kvænske Maalet vinn Yvertak yver Dansk-Norsken [...] Kvænsken hev vokse seg so sterk, at det kann vera Faare for, at store Delar av Finnmarki snart vert reint avnorska. Det er Tid til, at det maa aalvorleg Yvertenkjing yver kva der skal gjerast der uppe, fyrr det vert for seint […]''
Grunnkretser i Selje kommune
Grunnkretser i Selje kommune er delområder og grunnkretser som seksjonerer Selje kommune, Sogn og Fjordane, for folketellingsformål og lignende. I noen tilfeller sammenfaller de med kirkesogn, med valgkretser og med nåværende eller tidligere skolekretser.
Finnmark
Språk
Mange stedsnavn på nordsamisk, kvensk og det i Norge nå utdødde østsamisk (også kalt skoltesamisk) er likestilt med de norske stedsnavn (og offisielt anerkjent av myndighetene).
Politikk
Administrasjonssenteret i fylket er Vadsø. Her har fylkestinget sine møter. Liste over fylkestingsrepresentanter i Finnmark
Fylkestinget 2015-2019
Fylkeskommunen styres etter formannskapsmodellen. Fylkestinget har 35 medlemmer. Ragnhild Vassvik (Ap) er fylkesordfører og Tarjei Jensen Bech (Ap) er fylkesvarardfører.
Stortingsrepresentanter
Finnmark har fem stortingsrepresentanter i perioden 2017–2021:
Historisk representasjon på Stortinget fra Finnmark siden 1973: Framtid for Finnmark stilte kun liste til stortingsvalget i 1989, de øvrige partiene har stilt lister ved alle valgene.
Partioppslutning
Historisk prosentvis partioppslutning ved stortingsvalg i Finnmark siden 1973:
Fet skrift markerer blokkene (Venstresiden Ap+SV. Sentrum KrF+V+Sp. Høyresiden H+Frp). M = Antall mandater innvalgt på Stortinget. I 1989 fikk Framtid for Finnmark 21,5 % av stemmene i fylket og 1 mandat på Stortinget (Anders Aune).
Surf’s Up
Surf's Up er en amerikansk Oscar-nominert data-animasjonsfilm og fiktiv dokumentar fra 2007 produsert av Sony Pictures Animation.
Finnmark
Samferdsel
Fylket har fem europaveier, og disse er regnet til det statlige stamveinettet. Europavei 6 går gjennom hele fylket, fra Langfjordbotn i vest til Kirkenes i øst, der veien har sitt endepunkt. Europavei 45 går fra Alta til Finland, via Kautokeino. Europavei 69 går fra Nordkapp til Olderfjord i Porsanger kommune. Europavei 75 går fra Vardø til Finland, via Tana bru og Samelandsbrua. Europavei 105 går fra Kirkenes til Storskog, og videre inn i Russland. Riksvei 94, starter i Hammerfest og går videre til Skaidi. Den lengste veitunnelen i fylket er Nordkapptunnelen på Europavei 69. Vardøtunnelen var Norges første undersjøiske veitunnel, da den ble bygget i 1983. Se også Veier i Finnmark.
Ved utgangen av 2007 var 80.961 kjøretøy registrert i Finnmark, hvorav 14.215 var snøscootere/beltemotorsykler. Dette betyr at ca. 25 % av alle snøscootere/beltemotorsykler i landet er registrert i Finnmark.
Surf’s Up
Handling
Den unge «pingvinsurfer» ved navn Cody Maverick fra Frøsericia i Antarktis, drømmer om å bli en like god surfer som sitt idol Big Z. Filmen skal forestille en dokumentar som følger Cody i en tid. En dag får han endelig sjansen til å komme til Big Z Memorial Surf Of på Pen-Gu Island. Han blir oppdaget av den stressede talentspeideren Mikey som seiler på en hval. Cody klarer å komme opp på hvalen og der møter han Chicken Joe, som straks blir vennen hans. På øya finner Cody ut av at Z døde engang i en surfulykke, og at surferen Tank Evans overtok hans plass som mester. Og nå vil Cody surfe mot ham og vinne. Cody får også mange andre venner, blant andre hunpingvinen Lani og Fesser som har en stor hemmelighet.
Finnmark
Samferdsel
Fylkeskommunen har ansvaret for 1 500 km vei etter overtagelsen av en rekke riksveier i 2010. Det finnes også fem fergesamband.
Fylket har ingen jernbanestrekninger med persontransport, men den 9 km lange Kirkenes–Bjørnevatnbanen, frakter malm fra Sydvaranger gruver, til Kirkenes havn. Banen var verdens nordligste jernbane, til Obskaja–Bovanenkovobanen ble åpnet i 2010. Det har helt siden Sovjetunionens fall vært planer om å bygge jenbanelinje videre fra Kirkenes til Russland. Det er også snakk om mulig bygging av jernbane fra Kirkenes til det finske nettet ved Rovaniemi.
Fylkeskommunen har ansvar for lokal og regional kollektivtrafikk, både på vei og vann, som siden 2016 markedsføres gjennom Snelandia. Det er kontrakt med Boreal Sjø om det meste av hurtigbåter og ferger, og med Boreal Buss om busser.
Flytrafikk
Finnmark har totalt 11 flyplasser – tre stamflyplasser (Alta, Lakselv og Kirkenes) og åtte regionale kortbaneflyplasser (Berlevåg, Båtsfjord, Hammerfest, Hasvik, Honningsvåg, Mehamn, Vadsø og Vardø).
De tre største flyplassene målt i antall passasjerer (i 2008), var Alta lufthavn (353 176), Kirkenes lufthavn, Høybuktmoen (265 414) og Hammerfest lufthavn (149 310). Fly er viktig også for reiser i Finnmark, fordi veiene går omveier. Alta-Kirkenes er 560 km langs E6 (460 km den korteste veien over Finland) men 260 km med fly.
Hurtigbåt- og fergeruter
Hurtigruten anløper 11 steder i fylket, fra Øksfjord i vest, helt til den snur i Kirkenes.
Hurtigbåter
• 001 Øksfjord - Hasvik - Hammerfest - Hasvik - Øksfjord
• 002 Rognsundstedene
Microrutela
Microrutela er en slekt av biller som hører til undergruppen praktskarabider (Rutelinae) i den store familien skarabider (Scarabaeidae).
Finnmark
Hurtigbåter
• 003 Bygderuta i Sørøysund
Microrutela
Utseende
Små til middelsstore, brede, skinnende metalliske skarabider. De kan ha gulaktige tverrbånd.
Finnmark
Hurtigbåter
• 004 Loppaexpressen
• 005 Måsøyexpressen
Microrutela
Levevis
Larvene lever i råtnende ved. Denne arten lever i tåkeskog.
Finnmark
Hurtigbåter
• 010 Skjånes - Langfjordstedene - Skjånes
• 036 Lille Survik - Sennabukt - Lille Survik
• 037 Revsneshamnruta
Ferjer
• 050 Hasvik - Øksfjord - Hasvik
• 051 Øksfjord - Tverrfjord - Øksfjord
• 052 Øksfjord - Bergsfjord - Sør-Tverrfjord - Bergsfjord - Øksfjord
• 053 Mikkelsby - Kongshus - Mikkelsby
• 055 Korsfjorden - Nyvoll - Korsfjorden
• 056 Akkarfjord/Strømsnes - Kjerringholmen - Akkarfjord/Strømsnes
Langruter
• 105 Alta - Kirkenes
• 106 Alta - Øksfjord
• 110 Kautokeino - Alta
• 205 Alta - Hammerfest
• 207 Alta - Honningsvåg
• 216 Havøysund - Olderfjord
• 305 Honningsvåg - Olderfjord - Lakselv
• 330 Honningsvåg - Nordkapp
• 405 Karasjok - Kautokeino
• 416 Karasjok - Lakselv
• 511 Båtsfjord - Tana Bru
• 512 Berlevåg - Tana Bru
• 515 Vadsø - Tana Bru
• 520 Tana Bru - Kirkenes
• 522 Vadsø - Varangerbotn - Kirkenes
• 525 Vardø - Vadsø
Næringsliv
Det er lenge siden reindrift var fylkets fremste næring. Fisket er fremdeles meget viktig, men ved utbyggingen av Snøhvitfeltet utenfor Hammerfest vil oljevirksomhet i fremtiden spille en viktigere rolle. Man forventer store funn i Barentshavet, dersom det blir gitt tillatelse til boring. Likevel er den tjenesteytende sektor i Finnmark som i alle andre fylker, den viktigste.
De største virksomhetene i fylket regnet i omsetning for 2013:
Smøreksport til Danmark
I 1784 skrev amtmann C. Heiberg overraskende at det var en kjent sak «at herfra i fordums tid, ikke rett mange år tilbage, blev udskibet til Danmark en temmelig stor del fedevarer av smør og talg. Nu kan landet derimod ikke forsyne sig selv med disse ting, men de herboende familier udenfor bondestanden må bestille sig samme, dels fra Nordlands amt, dels fra Vesterbotn i Sverige, dels fra Arkhangelsk».
Historie
De første menneskene nådde Finnmark for kanskje 10,000–12,000 år siden, og i dag mener man at de kanskje kom fra Kolahalvøya. Komsa-kulturen er den eldste kjente kulturen i Finnmark, oppkalt etter de første funnene ved Komsafjellet i Alta. På eidet mellom Tana og Varangerbotn finnes det store fangstanlegg for villrein, og her har nok flere grupper av fangstfolk samarbeidet for å drive jakt på den verdifulle villreinen.
Samisk kultur er gammel i Finnmark, og typisk samiske trekk dukker opp i materiale fra århundrene før Kristus. Dette er samme periode som typisk norrøne trekk begynner å vise seg lengre sør i Skandinavia, mens det i tiden før er vanskeligere å finne noen tydelig kulturell todeling. Fra folkevandringstida står samene i handelskontakt med norrøne bosettere langs kysten av Nordland og Troms. Ottar fra Hålogaland beretter at han pålegger samene å betale skatt. I Egils saga berettes det om Torolv Kveldulvsson, som var høvding i Hålogaland på Harald Hårfagres tid, og krevde inn sameskatt. Torolv møtte kvener på sin ferd østover, og Finnmark beskrives slik: «Finnmarken er enormt stor. Vestenfor ligger havet, og derfra skjærer digre fjorder seg inn, likeså nordenfor og hele veien østover. Lenger sør ligger Norge. Finnmarken favner om nesten hele det øvre landet, like langt sørover som Hålogaland langs kysten. Øst for Namdalen ligger Jämtland, så Hälsingland og så Kvenland, så Karelen. Finnmarken ligger ovenfor alle disse land, og det er store fjellbygder der oppe, noe i daler og noe ved vann.» Finnmark ble altså ifølge denne beskrivelsen oppfattet som hele Skandinavia nord for Trøndelag og Jämtland, med unntak av de delene av vestkysten som falt under betegnelsen Hålogaland.
Det er lite arkeologisk materiale av klart norrønt opphav i Finnmark fra før 12–1400-tallet. De få sporene som finnes forteller om ferdsel til havs eller enslige kolonister. En tolkning av tufter (merker og voller i jorden etter boplasser) som er funnet, er at det kan være snakk om handelsstasjoner kun til bruk om sommeren. Fjordnavn i Finnmark som ender på «-anger» har blitt tatt som tegn på at norrøne folk hadde slått seg ned allerede mens språket var i sin urnordiske form. Historikeren Waldemar Christofer Brøgger (1851–1940) har imidlertid argumenter for at disse kun var navn gitt under sjøferder. Historikere tror allikevel at det kan ha vært norrøn bosetning, muligens helårs, på Loppa, Sørøya og Stappen på Magerøya. Imidlertid mener de at denne norrøne bosetningen forsvinner rundt år 1100.
Det var liten norsk bosetting i Finnmark før begynnelsen av 1300-tallet, da Håkon V lot bygge Vardøhus festning, samtidig som kirken i Vardø ble innviet av biskop Jørund i 1307. Novgorod-traktaten, sluttet den 3. juni 1326 i Novgorod, markerte avslutningen på årtiers norsk-novgoriske tvister om grensen i Finnmark. På grunn av tørrfiskhandelen med Mellom-Europa etablerte de norske fiskerne seg langs Finnmarkskysten i små, tette fiskevær. På 1400-tallet opplevde disse fiskerne gode tider, mens lavere fiskepriser gjorde livet vanskeligere utover 15- og 1600-tallet. Av danskekongene viste bare Christian IV virkelig interesse for denne del av riket – i 1599 seilte han med en flåte på åtte skip til Vardøhus og Murmansk, og han forsøkte i resten av sin regjeringstid å få etablert sikre grenser i øst mot Russland og Sverige.
Etter reformasjonen
Etter forslag fra lensherre Preben von Ahnen ble båtpost mellom Trondheim og Vardø opprettet i 1663, ti år etter at regelmessig postgang var iverksatt i resten av Norge. Denne utgjorde verdens lengste og slitsomste regelmessige postrute, en strekning på ca. 1.500 km hver vei – og det var bare når været var så rolig at båtene kunne seile rakt frem. Ofte måtte de seile langs land, og da var ruten vesentlig lengre. Fra Bodø skulle postbud frakte posten nordover; de skulle vel å merke selv holde seg med båter og utstyr, mens almuen sørget for deres underhold – slik at danskekongen ingen utgift fikk. Denne forordningen påførte lokalbefolkningen så urimelige kostnader – i dårlig vær kunne postbudene bli liggende over på en gård i dagevis – at stiftamtmannen i Trondheim allerede i 1665 ansatte postbønder på omtrent samme vilkår som ellers i landet.
På 1700-tallet styrket samisk kultur seg i forhold til den norske, rett og slett fordi samene ikke var avhengige av mel og andre varer fra Bergen. Finnmarksmonopolet, da landsdelen var bortforpaktet til bergenske kjøpmenn for 200 riksdaler i året, bestod i over hundre år og ble ikke opphevet før i 1787. I denne perioden ble Finnmark utplyndret og avfolket, innbyggerne kom i bunnløs gjeld til monopolinnehaverne, selv umyndige barn heftet for sine foreldres gjeld. Som følge av monopolet var det ingen amtmann og neppe noen postgang heller. Norsk kolonisering skjøt imidlertid ny fart utover 1800-tallet, dels på grunn av større økonomisk aktivitet, men også på grunn av en uttalt fornorsknings­politikk fra myndighetenes side. Fra 1700-tallet fikk også Finnmark et finsk befolknings­element, de første kom til Alta ca. 1740, mens den store innvandringen skjedde under hungersnøden i Finland i 1860-årene.
Fra middelalderen og fremover fikk både Norge, Sverige og Russland rett til å skatt­legge samene. Dermed kom det svenske og russiske skatteoppkrevere helt ut til sjøsame­bygdene på ytterkysten. Grensene mot Sverige ble fastsatt i 1751, da Kautokeino og Karasjok ble norsk, og mot Russland i 1826, da Sør-Varanger ble norsk. Før dette hadde området vært et felles norsk-russisk område, med grense i Bugøyfjord. I 1789 fikk Hammerfest og Vardø kjøpstadsrettigheter. Den økonomiske utviklingen på 1800-tallet var meget sterk. I 1902 ble jernmalmgruvene i Kirkenes etablert, noe som ytterligere bidro til vekst.
På 1800-tallet var det fremdeles vanskelig å reise mellom Finnmark og Sør-Norge. Da P. W. Deinboll ble utnevnt til sogneprest i Vadsø, forlot han med kone og tre små barn Oslo (Kristiania) i august 1815. Vel ankommet Bergen, måtte de vente der i to måneder i påvente av skipsleilighet. De dro så videre med en nordlandsjekt, men måtte søke nødhavn på Folda 13. desember og deretter overvintre på Nærøy til slutten av april 1816, da de fikk skipsleilighet videre og ankom Vadsø etter ti måneders reise.
Andre verdenskrig
Andre verdenskrig rammet Finnmark hardt da Kirkenes og havnefasilitetene var en del av det tyske oppmarsjområdet for nordfronten. Byen ble derfor bombet over 300 ganger av sovjetiske fly. Både Vardø og Vadsø ble også rammet og sivil skipsfart ble også utsatt. I oktober 1944 brøt Den røde armé gjennom de tyske stillingene i Litsadalen omtrent halvveis mellom Kirkenes og Murmansk og den 18. oktober stod de ved norskegrensen. Den 25. rykket Den røde armé inn i Kirkenes og nådde Tana den 28. oktober. Tyskerne iverksatte Operation Nordlicht som innebar tilbake­trekning av okkupasjonsstyrkene og ødeleggelse av all infrastruktur og annet som kunne være til nytte for Den røde armé, den såkalte brente jords taktikk. Dette førte til at mesteparten av bygningsmassen og infra­strukturen ble brent og ødelagt så langt vest som til Lyngen i Troms. På Sørøya var norske styrker i kamp med tyske styrker vinteren 1945. Sivilbefolkningen på nær 60 000 ble tvangsevakuert sørover. Den røde armé trakk seg ut av Øst-Finnmark i september 1945.
Gjenoppbygging
Kort etter krigen igangsatte Stortinget et omfattende gjenoppbygningsprogram av Finnmark. I 1951 vedtok imidlertid regjeringen og forsvaret å bruke «masseødeleggelse – bruk av den brente jords taktikk, slik tyskerne hadde gjort under sin tilbaketrekning i 1944» i tilfelle krig med Sovjetunionen. Denne planen var strengt gradert og ble først offentlig kjent i 2004. Forsvaret har også i etterkrigstiden opprettholdt et sterkt nærvær i fylket på grunn av grensen til Sovjetunionen/Russland. Mange lokalsamfunn har basert seg på inntekter fra det militære nærværet.
Kultur
Etter nedgangen i folketallet og fiskeriene har olje, turisme og kultur blitt nye satsingsområder. Kulturelt preges Finnmark i dag sterkt av det samiske, påskefestivalene (musikk- og filmfestival) i Kautokeino og Karasjok er blant de store trekkplastrene til Finnmark som turistfylke. Vardø kommune kan fremvise flere kulturskatter i fugleværet på Hornøya og «Lille-Moskva» (Kiberg).
Nordkapp er likevel målet for de fleste turistene som besøker Finnmark. Nordkapp har blitt enklere å besøke etter åpning av ny tunnel til Honningsvåg.
Kjente finnmarkinger
• Ole Nilsen Ravna (1842–1906), oppdager
• Ole Olsen (1850–1927), komponist og dirigent
• Henrik Lindstrøm (1866–1939), kokk og polfarer
• Paal Olav Berg (1873–1968), høyesterettsjustitiarius
• Cornelius Moe (1874–1940), forfatter
• Isak Saba (1875–1921) lærer og politiker (Ap)
• Annemarie Lorentzen (1921–2008) politiker (Ap)
• Knut Hoem (1924–1987) jurist, politiker (Ap)
• Gunnar Broks ( 1930- 2007). Sport. Turner
• Gunnar Stålsett (1935–), teolog og politiker (Sp)
• Per Egil Hegge (1940–), journalist
• Bjørn Wirkola (1943–), skihopper og fotballspiller
• Ailo Gaup (1944–2014), fotfatter og noaidi
• Ole Henrik Magga (1947–), språkforsker og politike
• Bjørn Sundquist (1948), skuespiller
• Bodil Niska (1954–), jazzmusiker
• Nils Gaup (1955–), regissør og skuespiller
• Olav Gunnar Ballo (1956–), lege og tidligere politiker (Sv)
• Mari Boine (1956–), musiker
• Petter Løvberg (1959–), landslagstrener i svømming
• Karl Eirik Schjøtt-Pedersen (1959–), politiker (Ap)
• Vegard Ulvang (1963–), langrennsløper
• Stig Henrik Hoff (1965–), skuespiller
• Mikkel Gaup (1968–), skuespiller
• Thomas Leikvoll (1970–), komiker
• Gørild Mauseth (f. 1972) – skuespiller
Selskabet for folkeoplysningens fremme
Selskabet for folkeoplysningens fremme ble stiftet i Christiania 23. september 1851 med Hartvig Nissen som formann. Nestformann var filosofiprofessor Marcus Jacob Monrad. Dessuten Eilert Sundt, Knud Knudsen, Ivar Aasen, P.Chr. Asbjørnsen og T.H. Aschehoug.
Finnmark
Kjente finnmarkinger
• Sigurd Rushfeldt (1972–), fotballspiller
Selskabet for folkeoplysningens fremme
Selskapet gav ut tidsskriftet Folkevennen med Ole Vig som redaktør.
Selskapet skulle «virke til Folkets Oplysning med særligt Hensyn til Folkeåndens Vækkelse, Udvikling og Forædling». Det ville forene det romantiske med det nyttige. Den romantiske bevegelse var inspirert av tysk ideliv med Herder som forgrunnsfigur. En tid hadde selskapet 4–5 000 medlemmer, men siden gikk det tilbake og ble oppløst i 1900.
Finnmark
Kjente finnmarkinger
• Helga Pedersen (1973–), politiker (Ap)
• Trine Lise Olsen (1975–), komiker
• Håvard Klemetsen (1979–), kombinertløper
Smedjebacken kommune
Smedjebacken kommune er en kommune i Dalarnas län i landskapet Dalarna i Sverige. Kommunens administrasjonssenter ligger i Smedjebacken.
Finnmark
Kjente finnmarkinger
• Morten Gamst Pedersen (1981–), fotballspiller
• Kristin Størmer Steira (1981–), langrennsløper
• Geir Håkonsund (1983–), redaktør/journalist
• Stefan Johansen (1991–), fotballspiller
Yaupi vannkraftverk
Yaupi vannkraftverk, også kjent under navnet Paucartambo I, er en demning med et vannkraftverk i elva Paucartambo, Peru. Dette anlegget har en totalt installert effekt på 108 MW, ble påbegynt i 1957 og stod ferdig utbygd i 1968.
Smedjebacken kommune
Tettsteder
Smedjebacken kommune hadde seks tettsteder i 2010. I tabellen oppgis antall innbyggere per 31. desember 2010.
Kulde- og varmepumpemontør
Kulde- og varmepumpemontør, tidligere kuldemontør er håndverksyrke innen elektrofaget. Fagarbeideren monterer og feilsøker kulde- og varmepumpesystemer. Slike systemer kan være både kjøleanlegg og varmegjenvinningsanlegg.
Utdanning
Utdanningen for å bli kulde- og varmepumpemontør tar fire år og består av to år på videregående skole etterfulgt av to år sin lærling i bedrift. Endt læretid fører mot fagprøve for å få fagbrev. Lærlingen spesialiserer seg vanligvis på enten kjølesystemer eller varmesystemer.
Utdanningsløpet ser slik ut:
Finnmark
Kjente finnmarkinger
• Agnete Saba (1994–), musiker
• Ella Marie Hætta Isaksen (1998–), musiker
Sandnessjøen lufthavn, Stokka
Sandnessjøen lufthavn, Stokka (IATA: SSJ, ICAO: ENST) eies og drives av Avinor AS og ble åpnet 30. juni, 1968. Flyplassen ligger på Stokka, ca. ti km sør for Sandnessjøen. Flyselskapet Widerøe flyr til og fra Stokka med flytypen De Havilland Dash 8-100 og -300. I tillegg transporterer Luftambulansen trengende til og fra regionen.
Historikk
Den første flyruten langs vestkysten av Norge startet 7. juni 1935 av Det Norske Luftfartsselskap (DNL) med sjøfly med tre ukentlige avganger og stoppested blant annet i Sandnessjøen. Alle flygninger opphørte i 1940, men etter krigen startet DNL kystruten med samme utstyr. Widerøe overtok senere de lokale kystruterne.
Siden sjøflyene kun kunne drives i dagslys og i godt vær, ble det prøvet et nytt konsept med regionale kortbaneflyplasser i 1968, blant annet i Sandnessjøen. 1. juli 1968 startet Widerøe Helgeland-ruten mellom Trondheim og Bodø med stopover i Namsos, Brønnøysund, Sandnessjøen og Mo i Rana, fløyet med Twin Ottere.
27. juni 2011 startet Widerøe ruten Oslo-Sandnessjøen. For å skape bedre forutsetninger for Oslo-ruten og muliggjøre fremtidlige flytyper ble rullebanen forlenget i 2014.
Rullebanen
Ved rullebanen på Stokka kan det foretas landing i to retninger. Ved RWY02 landes det fra sør-sørvest mot nord-nordøst, mens det ved RWY20 landes fra nord-nordøst mot sør-sørvest. Tallene i RWY02 og RWY20 er tall som angir banens magnetiske retning på et 360-graders kompass avrundet til nærmeste 10 hele grader. Rullebanen har en lengde på 1409 meter og er 30 meter bred. Høsten 2006 ble nye sikkerhetssoner rundt rullebanen ferdig.
Forlengelse av rullebanen
Det har lenge vært arbeidet med å forlenge rullebanen til 1,199 meter i nord-nordøstlig retning. Grunnarbeidet ble gjort allerede i 2007 da kommunen investerte rundt 5 millioner for å planere haugen mot vest. Masseuttaket ble lagt som fundament for den forlengede rullebanen, men etter at denne jobben var fullført ble det stopp i arbeidet.
Ravnkjell Frøysgodes saga
Ravnkjell Frøysgòdes saga (norrønt Hrafnkels saga Freysgoða) er en kort islendingesaga som antas å være nedskrevet i andre halvdel av 1200-tallet.
Sandnessjøen lufthavn, Stokka
Forlengelse av rullebanen
Fredag, 14. februar 2014 kunngjorde Avinor kontraktene i prosjektet som hadde et budsjett på ca. 40 millioner kroner. Anleggsarbeidet ble utført av PK Strøm AS fra Rognan, elektro-arbeidet ble utført av danske Intertech med base i Århus mens bygglederkontrakten gikk til ByggTech AS i Brønnøysund.
Ravnkjell Frøysgodes saga
Historien foregår i det nordøstlige Island tidlig på 900-tallet, i landnåmstida. Stormannen Ravnkjell har viet hesten Frøyfakse til Frøy; derfor føler han seg nødt til å drepe en av sine egne tjenestekarer når denne bruker hesten en arbeidsdag. Ravnkjell dømmes fredløs. Han lykkes imidlertid med å gjenvinne sin maktposisjon og krever hevn for uretten han mener at han har møtt.
Sandnessjøen lufthavn, Stokka
Forlengelse av rullebanen
Arbeidet med forlengelsen startet 1. april samme år.
Ravnkjell Frøysgodes saga
Når historien begynner er Ravnkjell preget av den førkristne kulturen; han holder blot og ofrer til guden Frøy. Man kan få inntrykk av at han forandrer seg i løpet av handlinga i retning av en kristen moral. Sagaen gir også innsikt i rettstradisjoner og rettsoppfatning. Deler av handlinga foregår på tingstedet Thingvellir.
Sandnessjøen lufthavn, Stokka
Forlengelse av rullebanen
Lufthavnen var stengt for trafikk mellom klokken 07:00 og 16:00 fra 17. juni til 11. juli på grunn av asfalteringsarbeid på den nye delen av rullebanen. Grunnet mye fint vær ble asfalteringen unnagjort tidligere enn planlagt og torsdag, 26. juni fikk flyselskapene beskjed om at rullebanen kunne tas i bruk igjen til alle døgnets tider, men grunnet flymangel og allerede planlagte ruter ble normal trafikk ikke gjenopptatt før 11. juli.
Torsdag, 18. september 2014 åpnet rullebanen med en kunngjort banelengde på 1,199 meter. Widerøe-kaptein Thomas Ihlemann foretok den første landingen.
Ravnkjell Frøysgodes saga
Sagaen har blitt kalt et av de fineste kunstverk i norrøn litteratur. Selv om sagaen er kort, har den en tvetydighet i moral og budskap som har utfordret lesere og litteraturhistorikere i større grad enn noen annen saga.
Sandnessjøen lufthavn, Stokka
Transport og parkering
Flyplassen betjenes av flybuss og taxi. Selskapet HTS (Helgeland Transport Service) drifter flybussen, og den kjører til og fra samtlige flyavganger. Man kan også benytte egen bil eller leiebil. Leiebilfirmaene Hertz, AVIS, Europcar og Budget er tilknyttet flyplassen. Mot parkeringsavgift tilbyr Stokka lufthavn parkering ved terminalen. Det er 11 km med bil til Sandnessjøen.
Ravnkjell Frøysgodes saga
Bakgrunn
Forfatteren av sagaen er ukjent. Den islandske litteraturforskeren Hermann Pálsson har argumentert for at sagaen må være skrevet av Brandur Jónsson (død 1264) som var biskop i Hólar. Dette har imidlertid liten støtte, og må sees i lys av Hermanns teori om at sagaen er en kristen-etisk lærefortelling.
Handling
Historien foregår i det nordøstlige Island tidlig på 900-tallet, i landnåmstida.
Hovedpersonen Ravnkjell Hallfredsson kommer 15 år gammel med foreldrene sine fra Norge til Øst-Island. De tar seg land i Fljótsdalur. Dette skjer på den tida da Harald Hårfagre var konge i Norge. Ravnkjell bygger seg raskt en gard øverst i en sidedal til Jökuldalur, og kaller garden Aðalból. Dalen har seinere fått navn etter sagapersonen Ravnkjell, og heter stadig Hrafnkelsdalur.
Ravnkjell er en driftig mann, men tåler ikke å ha andre menn over seg, så han slår seg opp som gode (prest og en høvding) over hele Jøkulsdalen. Han steller i stand store blot til ære for guden Frøy. Han vier halvparten av alt det gildeste han eier til Frøy. Dermed får han tilnavnet «Frøysgode». Han er mild og rettskaffen mot sine egne menn, men hard mot alle andre, og han kommer ofte i strid med folk. Av prinsipp bøter han aldri for skadene han volder. Den mest dyrebare eiendelen til Ravnkjell er hesten Frøyfakse. Han har svoret at den som rir Frøyfakse uten hans tillatelse, skal bøte med livet: «Så stor elsk hadde Ravnkjell lagt på hesten, at han gjorde det løfte å bli den mann til bane som red den mot hans vilje.» (Knudsens oversettelse)
Den unge gutten Einar er sauegjeter på setra hos Ravnkjell. En dag Einar får vansker med å samle sauene om kvelden, kommer han over en hesteflokk. Han trenger en hest for å få arbeidet gjort, men den eneste hesten han klarer å fange, er Frøyfakse. Enda han kjenner til forbudet, bruker han hesten, og rir han hardt hele dagen før han får inn alle sauene. Med det samme han slipper hesten, springer den rett hjem og står svett og utslitt i tunet på Aðalból om kvelden. Ravnkjell tar hesten inn. Om morgenen rir han opp til setra, treffer Einar og hogger han rett ned etter en kort ordveksling.
Torbjørn, far til Einar, oppsøker Ravnkjell for å kreve bøter for drapet på sønnen. Ravnkjell sier at han aldri bøter noen mann, men at han skal hjelpe Torbjørn og familien hans på alle måter både med mat og utstyr, slik at han aldri kommer i nød. Og når han blir gammel, skal han få bo på Aðalból livet ut. Torbjørn avslår tilbudet, og krever rettmessig bot for sønnen. Ravnkjell mener at det ville bety at Torbjørn ble ansett som hans likemann, og det kan han ikke akseptere.
Torbjørn går nå til vennen Såm og legger fram saka. Såm synes at han har stelt seg ille, men kan ikke annet enn å ta på seg å føre saka for Torbjørn på tinget. Ravnkjell ler når han hører at Såm vil gå til søksmål. Når tida kommer for det årlige stevnet på Tingvellir, samler Ravnkjell et stort følge på 70 tingmenn og rir til tings. Såm kommer til tinget med atskillig færre menn. Såm går rundt til alle stormennene han kjenner og ber om hjelp til å føre saka, men ingen vil risikere å legge seg ut med Ravnkjell.
Såm, Torkjell og Torgeir kommer med mange mann overraskende på Ravnkjell hjemme på garden hans tidlig en morgen, før noen har stått opp. De bakbinder Ravnkjell og mennene hans, skjærer hull mellom beinet og akillessenen på dem, trer tau igjennom og henger dem opp. Ravnkjell ber for mennene sine, men ikke for sitt eget liv. Såm viser storsinn nok til å spare Ravnkjell, og lar han flytte fra garden med livet i behold.