cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
CV9040
CV9040 eller Strf 9040/Stridsfordon 9040 er en svensk stormpanservogn bestykket med 40 mm maskinkanon. Den er utviklet av BAE Systems Hägglunds som en variant av kjøretøyserien CV90 og er i tjeneste med den svenske hæren.
Historie
CV90 Mk0 ble opprinnelig konstruert på åttitallet for det svenske forsvaret. FMV stilte i 1986 sju prioriterte krav der de fire viktigste var: Mobilitet, panservern, luftvern og beskyttelse. Dette resulterte i CV9040 som ble levert i perioden 1993-2003 fra Hägglunds.
André Martinet
André Martinet (født 12. april 1908 i Saint-Alban-des-Villards, død 16. juli 1999 i Châtenay-Malabry) var en fransk språkforsker. Han regnes som grunnlegger av den funksjonalistiske analysen innenfor lingvistikken.
Martinet studerte engelsk og tok doktorgraden i 1937. Fra 1938 til 1946 var han ansatt ved École pratique des hautes études, før han flyttet til New York, hvor han ledet International Auxiliary Language Association fra 1946 til 1948. Fra 1947 til 1955 ledet han instituttet for lingvistikk ved Columbia-universitetet og var redaktør for tidsskriftet Word.
I 1955 vendte han tilbake til Frankrike og École pratique des hautes études. Samtidig fikk han lærestolen i generell lingvistikk ved Sorbonne-universitetet. Siden flyttet han til Université Paris-Descartes.
Megisto
Megisto er en slekt av sommerfugler som hører til underfamilien ringvinger (Satyrinae) i den store familien flikvinger (Nymphalidae).
Levevis
Disse sommerfuglene lever i skog. Larvene lever på planter i gressfamilien (Poaceae) eller halvgressfamilien (Cyperaceae).
Utbredelse
Slekten er utbredt i Mellom- og Nord-Amerika, fra Guatemala i sør til det sørlige Canada i nord.
Dna
DNA, DnA, Dna kan vise til:
André Martinet
Martinet var påvirket av Pragerskolen, og grunnla den funksjonalistiske analysen av syntaks (Langue et Function, 1962). Han skrev flere bøker om diakron lingvistikk og generell lingvistikk. Hans Éléments de linguistique générale ble oversatt til en rekke språk verden over.
Klimakonvensjonen
Klimakonvensjonen – FNs rammekonvensjon om klimaendring (engelsk: United Nations Framework Convention on Climate Change (UNFCCC eller FCCC)) – er en internasjonal traktat som har til hensikt å begrense de globale utslippene av klimagasser. Konvensjonen ble utarbeidet under FN-konferansen om miljø og utvikling i Rio de Janeiro i 1992. Den ble åpnet for undertegning 9. mai 1992, og trådte i kraft 21. mars 1994.
Norge signerte konvensjonen 4. juni 1992, og den ble ratifisert ved kongelig resolusjon 11. juni 1993.
Traktaten setter i utgangspunktet ingen begrensninger for landenes utslipp, og inneholder ingen gjennomføringsmekanismer. I stedet åpner konvensjonen for videre forhandlinger om tilleggsprotokoller, som skal sette begrensninger for utslipp. Kyoto-avtalen og Parisavtalen er slike tilleggsprotokoller.
Målet for konvensjonen er «å oppnå stabilisering i konsentrasjonen av drivhusgasser i atmosfæren på et nivå som vil forhindre farlig menneskeskapt påvirkning av klimasystemet. Et slikt nivå bør oppnås innenfor en tidsramme som er tilstrekkelig til at økosystemer vil kunne tilpasse seg naturlig til klimaendringer, til å sikre at matproduksjonen ikke trues og til å gjøre det mulig å oppnå en bærekraftig økonomisk utvikling.» (Artikkel 2).
Konvensjonen slår fast at partene har «felles, men differensierte forpliktelser» i forhold til målet. Alle land er forpliktet til å arbeide langsiktig for reduserte utslipp, men det påligger i-landa særlige forpliktelser. Disse skal søke å stabilisere sine utslipp på 1990-nivå innen 2000. Land med særlige forpliktelser er anført i vedlegg til traktatteksten, og kalles vedlegg I-land og vedlegg II-land.
Et tidlig resultat av konvensjonen var opprettelsen av et rapporteringssystem for utslipp av klimagasser. Signatarstatene har forplikta seg til løpende å innrapportere sine utslippstall til sekretariatet. Sekretariatet har sitt sete i Haus Carstanjen i Bonn i Tyskland.
Etter at konvensjonen trådte i kraft i 1994, har statene hatt årlige partsmøter (Conferences of the Parties – COP) for å evaluere framdriften og framforhandle mer bindende protokoller til traktaten.
Grupper av land
Traktatteksten deler signatarstatene i tre grupper:
Vedlegg I-land skal søke å redusere sine utslipp til under 1990-nivå. Hvis de ikke kan oppnå det, skal de kjøpe utslippsrettigheter eller investere i utslippsreduserende tiltak. Vedlegg II-land er en undergruppe av vedlegg I-landa, og består av OECD-landa. Disse forplikter seg til å yte finansiell hjelp til utviklingslkanda. Utviklingsland kan søke om å overføres til vedlegg I når de er tilstrekkelig utvikla.
Utviklingsland har rett til finansiell bistand og teknologioverføring fra i-land. Noen i-land er kritisk til at u-land ikke skal ha utslippsforpliktelser. Den ulike behandlinga av i-land og u-land ble f.eks. angitt som grunn for Bush-administrasjonen da den nekta å undertegne Kyoto-protokollen.
Oghenekaro Etebo
Etebo Peter Oghenekaro (født 9. november 1995) er en nigeriansk fotballspiller som spiller for den greske klubben Aris Thessaloniki.
Klimakonvensjonen
COP1, Berlin
Partene møttes første gang i Berlin i 1995. Resultatet ble Berlinmandatet, som åpna for å utarbeide en liste over handlingsalternativer som de ulike landa kunne velge blant.
Oghenekaro Etebo
Landslaget
Han representerte Nigeria under Sommer-OL 2016 i Rio de Janeiro, der han tok bronse i herrenes turnering.
Klimakonvensjonen
COP2, Genève
Den andre partskonferansen møttes i Genève i Sveits i juli 1996. Her ble det enighet om
Oghenekaro Etebo
Landslaget
Han ble tatt ut i s tropp til VM i fotball 2018 i Russland.
Klimakonvensjonen
COP3, Kyoto
Det tredje partsmøtet i desember 1997 var lagt til Kyoto i Japan. Etter intense forhandlinger ble den første tilleggsprotokollen til konvensjonen vedtatt – den såkalte Kyotoprotokollen. Her ble det for første gang forhandla om bindende utslippsmål for partene. De fleste i-land og noen land med overgangsøkonomi ble pålagt å redusere sine utslipp av drivhusgasser med minst 5% i forhold til 1990-nivå innen 2008-2012.
COP4, Buenos Aires
Det var venta at en under COP4  skulle ferdigforhandle de fortsatt uløste punktene fra Kyoto. Men det viste seg å være umulig å komme til enighet om disse, og lite kom ut av møtet.
Baden-Württemberg
Baden-Württemberg er en tysk delstat. Den ligger i det sydvestlige Tyskland og grenser opp til Sveits mot syd, Frankrike mot vest, Rheinland-Pfalz og Hessen i nord, og Bayern i øst. Viktige byer er hovedstaden Stuttgart, Mannheim, Karlsruhe, Freiburg, Heidelberg, Heilbronn, Ulm, Pforzheim, Baden-Baden, Rottweil, Tübingen og Konstanz.
Klimakonvensjonen
COP5, Bonn
Heller ikke under det femte partsmøtet  i Bonn ble det enighet om reglene, og møtet fatta ikke vedtak av betydning.
COP6, Haag
Det sjette partsmøtet  endte med brudd. Årsaken var spesielt uenighet mellom USA og EU når det gjaldt reglene for de tre mekanismene og for hvordan tilvekst i skog og andre karbonsluk skulle regnes inn i de nasjonale utslippsregnskapene. Det ble vedtatt å gjenoppta forhandlingene etter en tenkepause. Nye forsøk på å forhandle fram enighet før den amerikanske Clinton-administrasjonen ble erstattet av den mer skeptiske administrasjonen til Bush, mislyktes. De kompromissene som i innspurten ble inngått mellom USA og noen EU-land, først og fremst Storbritannia, ble til slutt avvist av resten av EU med Danmark og Tyskland i spissen.
Baden-Württemberg
Baden-Württemberg har ca. 10,5 millioner innbyggere, dekker 35 750 km², og er således den tredjestørste, i både befolkning og areal, av de 16 delstater. Ministerpresident er Winfried Kretschmann (Bündnis 90/Die Grünen), som leder en koalisjonsregjering mellom Bündnis 90/Die Grünen og SPD. Tradisjonelt er omtrent halvparten av befolkningen katolikker og halvparten protestanter.
Klimakonvensjonen
COP6, Haag
Etter bruddet i Haag ble det bestemt at forhandlingene skulle tas opp igjen i Bonn i forkant av neste års partsmøte, som skulle holdes i Marrakesh i Marokko.
Mikako Kotani
Mikako Kotani (født 30. august 1966 i Tokyo) er en japansk synkronsvømmer som deltok i de olympiske leker 1988 i Barcelona og 1992 i Barcelona. Kotani vant to olympiske bronsemedaljer i synkronsvømming under Sommer-OL 1988 i Seoul. Hun kom på tredjeplass i solo bak Carolyn Waldo fra Canada og Tracie Ruiz fra USA. Sammen med Miyako Tanaka kom hun også på tredjeplass i duett, bak Michelle Cameron / Carolyn Waldo fra Canada og tvillingsøstrene Sarah Josephson / Karen Josephson fra USA
Klimakonvensjonen
COP6 (del 2), Bonn
Våren 2001 gjorde USAs nye president George W. Bush det klart at landet ikke ville ratifisere (godkjenne) Kyotoprotokollen. Forhandlingene fortsatte 19.-27. juli i Bonn (COP6 del 2 ). Her samla landene seg om et politisk kompromiss som kunne føre til at protokollen trådte i kraft uten USA. Virkningen av avtalen ville i så fall bli betydelig svekka, både fordi USA som største klimagassnasjon sto utenfor, og på grunn av tilpasningene av regelverket som måtte til for å få med de øvrige industriland som Japan, Russland og Canada på kompromisset.
Baden-Württemberg
Staten Baden-Württemberg ble dannet den 25. april 1952 ved sammenslåing av de tre kortvarige delstatene Württemberg-Baden, Württemberg-Hohenzollern og Sørbaden. Sett i et lengre perspektiv er Baden-Württemberg etterfølgeren til de tre gamle landene Baden, Württemberg og Hohenzollern.
Klimakonvensjonen
COP6 (del 2), Bonn
Det var også enighet om at tilvekst i skog og karbonbinding i jordbruket som følge av endringer i vegetasjonsdekke. Et nytt vedlegg Z i avtalen fastsetter hvor store karbonsluk hvert land kan innberegne for landbrukssektoren.
Carlito’s Way
Carlito's Way er et amerikansk kriminaldrama fra 1993 med Al Pacino i hovedrollen. Andre sentrale roller spilles av Sean Penn og Penelope Ann Miller. Regi er ved Brian De Palma. Filmen er basert på ei bok av dommer Edwin Torres fra 1970-tallet.
Queensland University of Technology
Queensland University of Technology (QUT) er med ca. 50 000 studenter og 12 500 ansatte et av Australias største universiteter. QUT ligger i delstaten Queenslands hovedstad Brisbane.
Klimakonvensjonen
COP7, Marrakesh
Det sjuende partsmøtet til Klimakonvensjonen  fant sted i Marrakesh i Marokko mellom 29. oktober og 9. november 2001. USA fortsatte å opptre som observatør, og avslo å delta i aktive forhandlinger. Møtet vedtok etter harde forhandlinger et detaljert regelverk for gjennomføring av Kyoto-protokollen, som dermed var klar for ratifisering. Johannesburg-toppmøtet om bærekraftig utvikling, som var berammet til august-september 2002, ble fastsatt som tidspunkt for protokollens ikrafttredelse.
Queensland University of Technology
Universitetet rangeres gjennomgående som et av Australias beste universiteter og blant verdens 1% beste universiteter i rangeringer som Times Higher Education World University Rankings, QS World University Rankings og Academic Ranking of World Universities.
Klimakonvensjonen
COP8, New Delhi
Klimakonvensjonens åttende partsmøte   fant sted i New Delhi, India, 23. oktober – 1. november 2002. Det var på forhånd ikke venta store framskritt i arbeidet med å dempe framtidige klimaendringer. Forhandlingene om en politisk erklæring viste hvor stor kløft det var mellom Europa/Japan og resten av verden i hvordan man skal gå fram i perioden etter Kyotoavtalen. Partene ble ferdige med regler for rapportering og kontroll under Kyotoprotokollen.
Carlito’s Way
Handling
Puertoricaneren og forbryteren Carlito Brigante kommer ut etter 5 år i fengsel. Han er middelaldrende og vil nå holde seg unna forbryterlivet. Hans drøm er å drive en bruktbilhandel på Bahamas, og flytte dit sammen med sin kjære Gail. Men hans fortid gjør det vanskelig for ham.
Klimakonvensjonen
COP10, Buenos Aires
Det tiende partsmøtet  6.-17. desember 2004 konkluderte med at uformelle samtaler om tida etter Kyoto-protokollens virkeperiode skulle starte i mai 2005. Møtet bekrefta tidligere konfliktlinjer i det internasjonale klimasamarbeidet. For øvrig fikk de nylig publiserte funnene om oppvarming i Arktis en del oppmerksomhet under møtet.
Queensland University of Technology
Universitetet har fakulteter for økonomi, jus, naturvitenskap og ingeniørvitenskap, kreative fag, pedagogikk og helse og biomedisin.
Klimakonvensjonen
COP11, Montreal
Det ellevte partsmøtet i Montreal i Canada  i november og desember 2005 var samtidig også det første møtet mellom de landa som hadde undertegna Kyotoprotokollen (MOP1). Disse ble enige om at strengere forpliktelser er nødvendig etter Kyoto-protokollens virkeperiode 2008-2012. USA og Australia – som begge står utenfor Kyotoprosessen – understreket sterkt at verken tallfestede utslippsreduksjoner eller tidsskjemaer for utslippskutt var aktuelt. Men USA ønsket heller ikke noen ny prosess under Klimakonvensjonen. Likevel klarte forhandlerne på overtid å få USA med på en erklæring om videre samtaler.
Queensland University of Technology
Historie
QUT er en videreføring av Queensland Institute of Technology, med en historie som går tilbake til 1849. Queensland Institute of Technology fikk universitetsstatus i 1989 gjennom Queensland University of Technology Act vedtatt i 1988, og i 1990 ble også Brisbane College of Advanced Education innlemmet i universitetet. QUTs stilling i det australske universitetslandskapet er sammenlignbar med NTNU i Norge, og QUT har også mange norske studenter. QUT har blitt rangert som Australias beste universitet under 50 år og et av verdens 30 beste nyere universiteter av Times Higher Education World University Rankings. Det juridiske fakultet ved QUT er det største i Australia i antall jusstudenter og ble i 2017 rangert som nr. 2 i Australia, av 38 totalt.
Klimakonvensjonen
COP11, Montreal
USA hadde flere argumenter for ikke å gå inn på Kyoto-samarbeidet. For det første vil økonomien påvirkes negativt av forpliktelser. Dessuten ønsker USA at også utviklingslandene påtar seg forpliktelser. Særlig gjelder det India og Kina – land i rask vekst med økende utslipp.
Carlito’s Way
Om filmen
Til tross for god omtale gjorde den det beskjedent på kino og innbrakte 37 millioner dollar ved amerikanske kinoer og nesten 64 millioner dollar på verdensbasis. Produksjonskostnadene var på 30 millioner dollar.
Klimakonvensjonen
COP12, Nairobi
Det 12. partsmøtet  i FNs klimakonvensjon (COP 12) og det andre partsmøtet under Kyoto-protokollen (COP/MOP 2) ble avholdt i Nairobi i Kenya i november 2006. Det var på forhånd ikke venta store gjennombrudd under møtet; likevel var mange skuffa over at partene ikke kom videre med å legge en tidsplan for en ny klimaavtale som skal etterfølge Kyoto-protokollen. Det eneste partene klarte å bli enige om, var at det ikke skal være noe gap mellom Kyoto-protokollens virkeperiode som slutter i 2012 og neste klimaavtale.
Carlito’s Way
Om filmen
I 2005 kom lite kjente oppfølgeren Carlito's Way: Rise to Power. Denne ble lansert rett på video.
Klimakonvensjonen
COP13, Bali
Det 13. partsmøtet fant sted på Bali i Indonesia i desember 2007. Møtet resulterte i en plan for de videre forhandlingene om en global klimaavtale etter Kyotoperioden. Selv om det verken ble noen enighet om konkrete utslippsmål eller om å begrense den globale oppvarminga til maksimum 2 grader – som bl.a. Norge og EU arbeider for – ble det likevel ansett som et framskritt at alle land (også USA) i prinsippet går inn for en avtale med konkrete utslippsmål etter 2012.
Baden-Württemberg
Baden-Württemberg er sammen med Bayern i dag det mest velstående og dynamiske tyske forbundsland og kalles ofte das Musterländle, det lille mønsterlandet. På grunn av sterke lokale tradisjoner, blant annet i forbindelse med dialektbruk, er et annet lokalt slagord Vi kan alt unntatt høytysk!. Dette slagordet møtes man med blant annet på flyplassen i Stuttgart. Baden-Württemberg har også mange gamle, velbevarte middelalderbyer og vakker natur. Særlig Bodensjøen, Schwarzwald og Heidelberg er populære reisemål.
Klimakonvensjonen
COP 15, København
FNs klimakonferanse for 2009 ble avholdt i København fra 7. til 18. desember 2009. Konferansens mål var å få i stand en bindende avtale om tida etter at Kyoto-perioden utløper i 2012. Dette lyktes ikke, og ut fra forventningene ble konferansen i ettertid betegnet som en fiasko. Konferansen resulterte en avtale som ikke er bindende i henhold til klimakonvensjonen. Københavnavtalen nedfelte et mål om at temperaturstigningen skal være maksimum to grader (mot før en og en halv) og gav en ramme for utslippsreduksjoner i alle land. Københavnavtalen omhandler også finansiering av klimatiltak i u-land, gjennomgang og hyppigere rapportering av tiltak i u-land og tiltak for å redusere avskoging i u-land. Avtalen ble imidlertid ikke formelt vedtatt av toppmøtet.
COP 16, Cancún
Tatt i betraktning forrige års konferanse i København, var forventningene ikke store da COP 16 samlet seg i den mexicanske badebyen Cancún fra 29. november til 10. desember 2010. Men – i motsetning til konferansen i København – ble resultatet denne gang bedre enn forventet. De industrialiserte landene valgte å holde en lav profil, og la utviklingslandene stå for det meste av debatten på konferansen. Mexicos utenriksminister Patricia Espinosa ble rost for god ledelse av konferansen, til tross for at Bolivia var imot, ble det inngått en ny avtale. Norges miljøvernminister Erik Solheim uttalte etter konferansen at Espinosa skapte ny jus i verden da hun sørget for at en avtale ble vedtatt selv om ikke alle land var enige. Det ble avtalt at temperaturøkningen ikke skal være over to grader i forhold til førindustriell tid, det ble vedtatt å opprette et grønt fond for å finanisere klimatiltak i utviklingsland og å opprette mekanismer for bevaring av regnskog og for å overføre teknologi til utviklingsland. Videre ble karbonfangst og -lagring i utviklingsland akseptert som en del av den grønne utviklingsmekanismen. Spørsmålet om en videreføring av Kyoto-avtalen ble utsatt til neste års konferanse.
COP 17, Durban
COP 17 ble arrangert i Durban, Sør-Afrika, fra 28. november til 11. desember 2011.
Konferansen resulterte i et kompromiss 30 timer på overtid der India og Kina for første gang gikk med på å delta i prosessen mot en framtidig juridisk avtale om kutt i klimagassutslippene. Også USA sluttet seg til kompromisset som innebærer at det skal forhandles fram en plan for en framtidig juridisk klimaavtale for alle land. Den skal være forhandlet fram innen 2015 og begynne å gjelde i 2020. Kompromisset innebærer også at Kyotoprotokollen forlenges med fem år. Det etableres dessuten et grønt fond for finansiering av klimatiltak i utviklingsland.
COP 18, Doha
Qatar og Sør-Korea ønsket å arrangere COP 18 i 2012. Valget falt på Qatar mens et forberedende møte på ministernivå ble avholdt i Korea. COP 18 ble avholdt fra 26. november til 8. desember 2012. På konferansen i Doha ble det enighet om å forlenge Kyoto-avtalen til 2020.
COP 19, Warszawa
COP 19 ble avholdt i Warszawa 11.–23. november 2013.
COP 20, Lima
COP 20 ble avholdt i Lima, Peru 1.–12. desember 2014.
COP 21, Paris
Ved COP 21 som ble holdt i Le Bourget utenfor Paris fra 30. november til 12. desember 2015 ble 195 land enige om en ny avtale, Parisavtalen, om reduksjon i utslipp av klimagasser. I et 31-siders dokument forpliktet landene seg til å redusere sine karbonutslipp «snarest mulig», og å gjøre sitt beste for å holde den globale oppvarmingen «til godt under 2 °C». Avtalen inneholder også et punkt om at det skal gis 100 milliarder USD i året i klimafinansiering overfor utviklingsland. Avtalen ble juridisk bindende da 55 land som produserer 55 % av verdens drivhusgasser formelt hadde ratifisert avtalen. USAs president Barack Obama hyllet avtalen som «ambisiøs» og «historisk».
COP 22, Marrakech
COP 22 ble avholdt i Marrakech i Marokko fra 7. til 18. november 2016.
COP 23, Bonn
Fiji var vertskap for COP 23 som ble avholdt i Bonn i Tyskland 6.–17. november 2017. Siden COP 22 hadde USA kunngjort at landet trekker seg fra Parisavtalen. Avtalen er utformet slik at dette kan gjelde tidligst fra november 2020. I oktober 2017 hadde Nicaragua sluttet seg til Parisavtalen, og under andre dag av COP 23 kunngjorde Syria at landet ville slutte seg til Parisavtalen.
COP 24, Katowice
COP 24 ble avholdt i Katowice i Polen 3.–15. desember 2018. Det ble laget et regelverk for hvordan Parisavtalen skal oppfylles. Dette regelverket omhandler bl.a. hvordan rapporteringen skal foregå. Forut for COP 24 hadde FNs klimapanel fremmet sin spesialrapport om 1,5-gradersmålet.
COP 25, Madrid
COP 25 var først berammet til Brasil, men president Jair Bolsonaro trakk landet fra vertskapet av økonomiske grunner ett år før konferansen skulle avholdes. Chile tok så på seg å avholde konferansen i Santiago i desember 2019, men 30. oktober 2019 trakk også Chile seg som vert for konferansen. Konferansen ble da flyttet til Madrid.
COP 26, Glasgow
COP 26 ble avholdt i Glasgow fra 31. oktober til 13. november 2021. Møtet ble holdt i samarbeid med Italia, som samme år hadde vært vertskap for G20-møtet. Konferansen skulle vært avholdt i 2020, men ble utsatt på grunn av koronapandemien. I slutterklæringen fra konferansen ble det skrevet inn at global oppvarming skal stanse på 1,5° C – dette er en innskjerping av Parisavtalen der det står «2 grader, helst ikke mer enn 1,5». Det var også enighet om at klimatiltak skal være basert på «den best tilgjengelig vitenskap». Statlige subsidier til gass, olje og kull skal fases ut, men bare «inneffektive subsidier», uten at det ble presisert hva det vil si. Kull uten CO₂-fangst («unabated coal») har ingen plass i fremtidig energiproduksjon, ble det enighet om, og det ble skrevet inn at bruken av kull skal fases ned.
Baden-Württemberg
Politisk system
Baden-Württemberg er en parlamentarisk republikk og delstat i Forbundsrepublikken Tyskland.
Regjering
Ministerpresidenten er valgt av landdagen. Regjeringen er avhengig av tillit i parlamentet.
Parlament
Baden-Württembergs landdag velger ministerpresidenten og er delstatens lovgivende forsamling. Valgperioden for landdagen er fem år.
Politiske partier
Delstaten Baden-Württemberg er preget av en konservativ politisk innstilling. CDU og FDP har regelmessig hatt flertallet i landdagen, med CDU som det sterkeste partiet. SPD har gjennomgående hatt en lavere oppslutning enn landsgjennomsnittet for partiet. Siden 1980-tallet har partiet De Grønne stått sterkt og i 2011 ble Winifred Kretschmann valgt som ministerpresident, som den første for sitt parti i Tyskland.
Administrativ inndeling
Baden-Württemberg er inndelt i 35 Landkreise og ni Stadtkreise, som tilhører fire Regierungsbezirke: Freiburg, Karlsruhe, Stuttgart og Tübingen.
Økonomi
Kilde: Tyske Statistikkbyrå, www.destatis.de.
Perbaungan
Perbaungan er en by i provinsen Nord-Sumatra på Sumatra i Indonesia. Befolkningen anslås (2005) til 157 400.
Alicia
Alicia er en opprinnelig spansk form av kvinnenavnet Alice, et fransk og engelsk navn dannet av det gammelfranske navnet Aliz. Dette navnet var en kortform av det gammeltyske Adaleiz som har opprinnelse i det germanske navnet Adalhaidis, dannet av adal, «edel», og heit, «type».
Alicja er den polske formen av samme navn.
Kjente personer med navnet
Personene i listen er ordnet kronologisk etter fødselsår.
Pematang Siantar
Pematang Siantar er en by i provinsen Nord-Sumatra på Sumatra i Indonesia. Befolkningen anslås (2005) til 209 700.
Klimakonvensjonen
COP 27, Sharm el-Sheikh
COP 27 ble avholdt i Sharm el-Sheikh i Egypt fra 6. til 20. november 2022.
COP 28, Dubai
COP 28 avholdes i Dubai i De forente arabiske emirater fra 30. november til 12. desember 2023.
G8-toppmøter
Klimaspørsmålet har vært tema under G8-toppmøtene i 2007. 16. februar 2007 undertegna statsledere fra Canada, Frankrike, Tyskland, Italia, Japan, Russland, Storbritannia, USA, Brasil, Kina, India, Mexico og Sør-Afrika «Washington-deklarasjonen». Her lanseres et system for internasjonal handel med klimagasskvoter som omfatter både i-land og u-land. Ordningen ventes å være på plass i 2009.
Det 33. G8-toppmøtet i juni 2007 resulterte i et kommuniké der landene kunngjør at de har som mål å arbeide for at de globale CO2-utslippene minst skal halveres innen 2050. Det skal forhandles om virkemidler for å nå dette målet under de årlige partsmøtene om Klimakonvensjonen. Det lot seg ikke gjøre å oppnå bindende forpliktelser fra G8-landene. Bindende løfter ble trolig blokkert av George W. Bush, som hevder at forpliktelser også må komme fra store u-land med raskt stigende utslipp, som Kina og India.
FNs hovedforsamling 2007
For første gang i historien var hovedforsamlingens plenumsdebatt utelukkende viet klimaspørsmålet. Debatten var berammet til to dager (31. juli – 1. august), men ble forlenget med én dag for å tillate flere nasjoner å gi uttrykk for sine bekymringer for global oppvarming. Over 100 land tok ordet i debatten.
Kina
Kinas utslipp av drivhusgasser viser i øyeblikket en sterk økning, i takt med landets industrielle utvikling. I gjennomsnitt bygger Kina ett nytt kullfyrt kraftverk pr. uke, og planlegger å fortsette med det i flere år framover. Kinas utslipp ventes å passere USAs en gang mellom 2007 og 2010. Ifølge noen beregninger har det allerede skjedd.
Den kinesiske regjeringa hevder det synet at ethvert lands utslipp er et produkt av landets folketall og utslipp pr. innbygger. Fordi Kina både har iverksatt effektive tiltak for befolkningskontroll og stadig har lave utslipp pr. innbygger, anser regjeringa at Kina yter sitt bidrag til det globale miljøet. Dessuten har landets energiintensitet – målt som energiforbruk i forhold til bruttonasjonalprodukt – sunket med 47 % mellom 1991 og 2005. Kinas utslipp pr. innbygger utgjør bare 33 % av OECD-gjennomsnittet.
I juni 2007 lanserte Kina en klimahandlingsplan som gir løfte om at klimaendringer skal ha en framskutt plass i landets energipolitikk, men som samtidig slår fast at i-landa ikke kan la være å gå foran i arbeidet med å kutte uslipp. Planen minner også om Klimakonvensjonens prinsipp om «felles, men differensierte forpliktelser».
Som svar på andre lands kritikk av deres energipolitikk hevder Kina at kritikken er urettferdig, og minner om at nær ¼ av landets utslipp kommer som en følge av eksport av forbruksvarer til i-landa.
EU
EU har under alle forhandlinger framstått som en pådriver for strengere klimaforpliktelser, og har arbeidet hardt for å få alle land med i Kyoto-avtalen. 31. mai 2002 var Kyoto-protokollen ratifisert av samtlige (den gang 15) EU-land. Avtalen forplikter EU til 8 % reduksjon av utslippene innen 2012.
I desember 2002 oppretta EU et system for omsetning av utslippskvoter, som et virkemiddel for å nå målet. Det ble fastsatt kvoter for seks industrisektorer: energi, stål, sement, glass, murstein og treforedling. Det er også fastsatt bøter for medlemsland som ikke oppfyller sine forpliktelser, økende fra 40€ pr. tonn CO2 i 2005 til 100€ pr. tonn i 2008. Framskrivninger viser at EU vil ha nådd en reduksjon på 4,7 % i 2008.
Kritikere har hevda et EUs mål er lite ambisiøst, ettersom mange av de nye EU-landa i Øst-Europa har hatt sterkt fallende CO2-utslipp som en følge av økonomisk omstrukturering etter 1990. Fordi 1990-utslippene var unaturlig høye for deler av unionen, har EU fått et konkurransefortrinn i forhold til f.eks. USA.
10. januar 2007 annonserte Europakommisjonen en energipolitisk plan som innebærer at unionen kutter sine klimagassutslipp med 20 % innen 2020.
Tyskland
Det samla Tyskland har redusert sine utslipp med 17,2 % i forhold til Øst- og Vest-Tysklands utslipp i 1990. Nedgangen skyldes først og fremst avvikling av sterkt forurensende industri i øst.
28. juni 2006 kunngjorde regjeringa at den ville frita landets kullindustri fra EUs kvotesystem – til stor skuffelse for tyske miljøforkjempere, som hevder at energilobbyen har fått det som den vil.
Bruno Kernen
Bruno Kernen (født 1. juli 1972 i Thun) er en sveitsisk tidligere alpinist.
Klimakonvensjonen
Norge
Norge fikk på grunn av sin særstilling som leverandør av olje og gass til Europa innvilga gunstige forpliktelser under Kyoto-avtalen – det tillates en økning av utslippene på 1 %. De norske utslippene har vist seg å øke i en langt raskere takt, og lå i 2006 8 % over 1990-nivå.
Bruno Kernen
I junior-VM i alpint 1991 tok han gull i kombinasjonen.
Klimakonvensjonen
Norge
Norske myndigheter har over tid tatt sikte på å innfri sine klimaforpliktelser primært ved å kjøpe kvoter i andre land, og ved å benytte den grønne utviklingsmekanismen, som tillater et i-land å godskrive finansiering av utslippsreduserende tiltak i et u-land.
Bruno Kernen
Kernens største triumf var gullmedaljen i utfor fra VM 1997 i Sestriere. I samme mesterskap fikk han også sølv i kombinasjonsøvelsen. I VM 2003 i St. Moritz ble det bronsemedalje i utfor.
Klimakonvensjonen
Norge
I 2008 inngikk seks av partiene på Stortinget et klimaforlik om Norges framtidige forpliktelser. Her slås det fast at landet skal være karbonnøytralt innen 2030, og at 2/3 av utslippskuttene skal tas innenlands. Fremskrittspartiet står utenfor klimaforliket.
Bruno Kernen
Under OL 2006 tok han bronse i utfor, bak overraskelsesmannen Antoine Dénériaz og Michael Walchhofer.
Klimakonvensjonen
India
Siden India er fritatt for konkrete utslippskrav i Kyoto-protokollen, er det venta at India vil tjene på avtalen, i form av ny teknologi finansiert av i-land. På G8-møtet i juni 2005 pekte Indias statsminister Manmohan Singh på at u-landas utslipp pr. innbygger er en brøkdel av i-landas. India fastholder at klimakonvensjonens prinsipp om «felles, men differensierte forpliktelser» tilsier at i-landa – som historisk sett har bidratt med størstedelen av verdens utslipp – må bære byrdene i åra som kommer. Da Norges miljøvernminister Erik Solheim møtte sin indiske kollega til samtaler om klimautfordringen, fikk han ett løfte: at Indias uslipp pr. innbygger aldri skal overstige Vestens.
Russland
Russlands ratifisering av Kyoto-protokollen 4. november 2005 førte til at avtalen trådte i kraft, i og med at avtalen da var ratifisert av land som til sammen står for 55 % av de samla utslippene. Russlands godkjenning skjedde i bytte mot landets inntreden i WTO, til tross for motstand fra bl.a. det russiske vitenskapsakademiet og industri- og energidepartementet.
Det er venta at Russland – på grunn av sin økonomiske omstrukturering etter 1990 – vil ha få problemer med å nå sitt Kyoto-krav om stabilisering av utslippene på 1990-nivå, og landet ligger i øyeblikket godt under målet. Det er usikkert om landet vil tjene på salg av utslippskvoter til Vesten.
USA
USA signerte Kyoto-protokollen under Clinton-administrasjonen, men i George W. Bush’ presidenttid har landet unnlatt å ratifisere protokollen. Avtalens krav om en 7 % reduksjon er derfor ikke bindende for USA. USAs hovedstandpunkt har helt siden 1997 vært at landet ikke kan godta en avtale som ikke fastsetter bindende forpliktelser både for i-land og u-land, og som innebærer skade for USAs økonomi.
På G8-møtet i 2005 uttrykte amerikanske forhandlere et ønske om «praktiske forpliktelser som industrialiserte land kan påta seg uten å ødelegge sin økonomi». USA signerte i 2006 sammen med Australia, India, Japan, Kina og Sør-Korea The Asia Pacific Partnership on Clean Development and Climate. Avtalen tillater partene å fastsette sine utslippsforpliktelser individuelt, men er uten gjennomføringsmekanismer. De som støtter avtalen ser den som et mer fleksibelt supplement til Kyoto-avtalen. Kritikere mener at den vil ha liten praktisk betydning, så lenge den ikke inneholder gjennomføringsmekanismer.
Stewart McKimmie
Stewart McKimmie (født 27. oktober 1962 i Aberdeen) er en skotsk tidligere fotballspiller som spilte høyreback for klubbene Dundee, Aberdeen og Dundee United. Med Aberdeen vant han flere titler, blant annet flere cupmesterskap og to ligamesterskap.
Spillerkarriere
McKimmie begynte sin karriere hos Dundee FC i 1980, hvor han fikk 81 seriekamper fordelt over tre sesonger. I 1983 ble han hentet til hjemklubben Aberdeen FC av Alex Ferguson som en tenkt erstatter til Stuart Kennedy, som ble tvunget til å legge opp på grunn av en alvorlig kneskade. Like etter at han kom til klubben var han med på å vinne UEFA Super Cup 1983, i tillegg til at han i de påfølgende sesongene var med på å vinne to seriemesterskap (1984 og 1985), tre cupmesterskap (1984, 1986, 1990) og tre ligacupmesterskap (1985, 1989, 1995). I de siste årene i klubben var han også lagkaptein.
I 1997 forlot McKimmie Aberdeen til fordel for Dundee United FC, hvor han kun fikk ti seriekamper frem til 1998, da han la opp som aktiv fotballspiller. McKimmie var siden spaltist i den skotske avisutgaven av Evening Express.
Landslagskarriere
McKimmie fikk sin landslagsdebut for i en kamp mot  i mai 1989. Han ble deretter valgt ut til den skotske troppen under VM i fotball 1990 av landslagstrener Andy Roxburgh, hvor han spilte i to kamper mot henholdsvis og. Han ble også tatt ut i Skottlands to påfølgende EM-sluttspill, både i EM i fotball 1992 hvor han fikk spille alle tre gruppekamper, og i EM i fotball 1996 hvor han spilte mot henholdsvis og England. Hans siste av i alt 40 landskamper totalt kom mot nettopp England i dette siste mesterskapet.
Boksing under de britiske imperie- og samveldeleker 1954
Boksing under de britiske imperie- og samveldeleker 1954. Boksing var en av flere sporter under de femte britiske imperie- og samveldeleker (British Empire and Commonwealth Games) som ble arrangert i Vancouver i Canada. De fire foregående lekene het de britiske imperielekene (British Empire Games). Det var ti vektklasser, kun for menn i boksekonkurransene som ble avviklet i perioden 30. juli til 7. august 1954.
Julien Robert
Under OL 2002 i Salt Lake City var han med på å ta bronse med det franske stafettlaget.
Han har også to stafettmedaljer fra verdensmesterskap: gull i Pokljuka i 2001, og bronse i Oberhof i 2004.
Marie Spångberg
Helga Marie Mathilde Sofie Spångberg (født 23. november 1865 i Oslo, død 23. november 1942 ) var Norges første kvinnelige lege.
Familie
Marie Spångberg var datter av urmaker Alfred Spångberg (1829-1866) og Helene Wang (1835-1914). Hun hadde fem eldre brødre. Faren døde da Marie var et år gammel, og moren forsørget familien som frisør ved forskjellige teatre i Kristiania.
I 1897 giftet hun seg med øyelege Søren Holth (1863-1937).
Utdannelse
Marie Spångberg tok guvernanteeksamen da hun var nitten år gammel, med svært gode resultater. Hun ble deretter en av de første elevene ved Fru Ragna Nielsens skole, og tok examen artium i 1886. Fire av hennes fem brødre hadde emigrert til USA, og de bekostet utdanningen hennes.
Hun avla medisinsk embedseksamen ved universitetet i Oslo i 1893. Dermed ble hun Norges første kvinnelige lege, og den tredje kvinnen i landet med embetseksamen. (De to første var juristen Maren Cathrine Dahl og realisten Marie Geelmuyden.
Etter oppnådd embetseksamen videreutdannet hun seg innen gynekologi i Tyskland.
Kvinnesak
I 1887 ble Marie Spångberg og Minda Ramm foreslått som de første kvinnelige medlemmer av Det norske studentersamfunds styre. De fikk en del stemmer, men ble ikke innvalgt. Først fem år senere fikk studentersamfundet et kvinnelig styremedlem.
Verker
Marie Spångberg forfattet en artikkel om hvordan behandling med legemiddelet Salvarsan påvirket kvinner og deres barn. Salvarsan var en organisk arsenforbindelse som ble introdusert i 1905 og brukt i behandlingen av syfilis. Artikkelen ble trykket i både norsk og tysk medisinsk tidsskrift.
Ayerbe
Ayerbe er en by som ligger i provinsen Huesca i Spania. Nobelprisvinner i medisin Santiago Ramón y Cajal bodde i byen i 10 år, og det er laget et museum til minne om ham i Ayerbe.
Rantauprapat
Rantauprapat er en by i provinsen Nord-Sumatra på Sumatra i Indonesia. Befolkningen anslås (2005) til 103 000.
Sunggal
Sunggal er en by i provinsen Nord-Sumatra på Sumatra i Indonesia. Befolkningen anslås (2005) til 157 900.
Hjemmets store leksikon
Hjemmets store leksikon var et norsk leksikon utgitt av Hjemmets bokforlag, som utkom i 30 bind i årene 1985 til 1990.
Vegard Stake Laengen
Vegard Stake Laengen (født 7. februar 1989) er en profesjonell landeveissyklist fra Asker. Han ble norgesmester i landeveissykling i 2018. Siden 2017 har han syklet for UAE Team Emirates. I 2012-sesongen syklet han for det amerikanske profesjonelle kontinentallaget Team Type 1-Sanofi. Etter sesongen endret laget profil, med utelukkende diabetikere på laget, og han gikk derfor videre til det franske profesjonelle kontinentallaget Bretagne-Séché Environnement. I 2015 syklet Stake Laengen for det norske kontinentallaget Team Joker.
Volosovo
Volosovo (russisk: Во́лосово) er en by i Leningrad oblast i Russland. Den ligger ved jernbanen mellom St. Petersburg og Tallinn i Estland, 85 km sørvest for St. Petersburg. Innbyggertall: 11 660 (folketelling 2002); 10 250 (folketelling 1989).
Volosovo ble grunnlagt i 1870, og fikk bystatus i 1999.
Synkronsvømming under VM i svømmesport 2013 – Lag teknisk
Synkronsvømming – Lag teknisk under VM i svømming 2013 ble avholdt den 20. juli og den 22. juli.
Setosophroniella
Setosophroniella er en slekt av biller som tilhører den artsrike underfamilien Lamiinae i familien trebukker (Cerambycidae).
Synkronsvømming under VM i svømmesport 2013 – Lag teknisk
Resultater
Kvalifiseringsrunden ble avholdt den 20. juli klokken 14.00 lokal tid. Finalen ble avholdt den 22. juli klokken 19.00.
Setosophroniella
Utseende
Nokså små, sylindriske, rødbrune trebukker. Oversiden er fint hårete.
Jens Jacobsen Mysen
Jens Jacobsen Mysen (1822–1900) var gårdbruker, bankkasserer og ordfører i Enebakk kommune i Akershus.
Synkronsvømming under VM i svømmesport 2013 – Lag teknisk
Resultater
Grønn viser til finalister
Jens Jacobsen Mysen
Han var ordfører i fire perioder: fra 1864 til 1871, fra 1874 til 1877, fra 1882 til 1883 og fra 1886 til 1887. Han var også kasserer i Enebakk Sparebank 1855-1867, og styreformann i banken 1874-85.
Setosophroniella
Levevis
Larvene lever inne i død ved, gjerne små kvister av løvtrær. De kan også finnes inne i store urter, for eksempel arter av vortemelk-slekten. Disse artene er ikke spesialiserte og en art kan ofte utnytte flere ulike vertsplanter.
Utbredelse
Slekten er utbredt i Queensland og Papua Ny-Guinea.
Systematisk inndeling
Artene blir noen ganger plassert i slekten Amblymoropsis.
Bouchercon
BoucherCon er den årlige verdenskongressen for krimlitteratur til minne om Anthony Boucher (Anthony Boucher Memorial World Mystery Convention), for skapere og ivrige tilhengere av mysterier og detektivfortellinger. Den har fått navnet sitt til ære for forfatteren, anmelderen og redaktøren Anthony Boucher.
Personer som deltar er fans, forfattere, litterære agenter, bokhandlere, forleggere og andre personer som leser og nyter mysterier og krimlitteratur. Den første ble avholdt i Santa Monica, CA i 1970. Æresgjesten var Robert Bloch berømt for "Psycho".
Arrangementskomiteen skifter fra år til år. Den består av personer som vært vert eller skal bli verter for kongressen og tre medlemmer til som stemmes fram av medlemmene. (De som deltar er også medlemmer.)
Arrangementskomiteen har ansvar for å motta søknader fra og velge nye arrangørsteder for BoucherCon. Alle og enhver kan søke.
Under kongressen utdeles The Anthony Awards for beste kriminallitterære utgivelser foregående år.
Eksterne lenker
BoucherCon hjemmeside
Tanjung Balai
Byen ligger ved Malakkastredet, og har god fergeforbindelse mad mange avganger daglig over til Malaysias Port Klang, ikke langt fra hovedstaden Kuala Lumpur.
Wade Load
Wade Load er en fiktiv figur fra den animerte TV-serien Kim Possible.
På engelsk spilles Wade av Tahj Mowry, på norsk spilles han av Daniel S. Valderhaug og Cristoffer Ravneberg
Om Wade
Wade er et tiårig geni som styrer Kim Possibles nettside, forsyner henne med nytt utstyr, og gir henne oppdrager via Kimmunikatoren. Siden han er et geni, fullførte han high school og college på cirka åtte måneder. Han tilbringer tiden foran datamaskinen på rommet sitt, med lysene av. Han drikker tydeligvis mye brus, siden han ofte slurper i seg ett eller annet når han snakker med Kim.
Generell informasjon
Wade forlater nesten aldri rommet, han sier at han hater å være ute, og kommuniserer vanligvis med Kim og Ron gjennom Kimmunikatoren, som han laget selv. Wade har også dukket opp som hologram, i et virtuelt virkelighetsspill, som en robot (Wadeboten) og har kommunisert gjennom en hagenisse.
Kim og Ron har kun møtt Wade ansikt til ansikt to ganger; en gang måtte han forlate rommet for å hevne seg på Team Impossible, som hadde ødelagt hele datasystemet hans. Den andre gangen var i en alternativ fremtid i filmen Kim Possible – I tide og utide (A Sitch in Time). Wade var da motstandsleder etter at Shego hadde overtatt verden.
Man kan kanskje også regne et hologram og deltakelse i et virtuelt virkelighetsspill som personlig opptreden.
Familie
Wades mor later til å være afroamerikaner. Hun har dukket opp i serien et par ganger, men faren er nevnt flere ganger. Det virker ikke som at noen av dem bryr seg nevneverdig om hvordan sønnen bruker tida si, og moren ser ut til å like Wades oppfinnelser. Wade har også en grandonkel, som var med i en episode, og han var fotograf for 100 år siden, selv om det er usikkert om han faktisk har vært fotograf, siden hele episoden var en drøm.
Drevja
Drevja er ei bygd i Vefsn kommune i Nordland. Den har navn etter elva Drevjo som renner gjennom Drevjadalen. Navnet kommer av drøv, som betyr avleiring.
Norges eldste ski er funnet i Drevja. Karbondateringer viser at skien stammer fra mellom 3343 og 2939 f. Kr.
Tidligere kommune
Drevja var en periode egen kommune. Drevja og Grane kommuner ble i 1927 skilt ut fra Vefsn. 1. januar 1962 ble Drevja, Elsfjord og Mosjøen slått sammen med Vefsn til nye Vefsn kommune.
Kuriosa
Bygdenavnet Drevjo har en dativform, (i) Drevjen. Ettersom dativ holder på å gå ut av dagligtale vil dette sannsynligvis forsvinne om en tid. Dette gav anledning til å lett skille mellom bygda og elva i dagligtale.
Job For a Cowboy
Job For A Cowboy er et amerikansk Deathcore (Death Metal) band fra Glendale, Arizona, dannet i 2003. Det består av vokalist Jonny Davy, gitarister Tony Sannicandro og Al Glassman, og trommis Jon "The Charn" Rice. Nick Schendzielos er bassist på turneer. Deres deby-album, Genesis ble sluppet i 2007. Det kom helt opp til #54 på Billboard 200 og det solgte 13,000 kopier etter en uke. Det andre albumet, Ruination, solgte 10,600 eksemplarer i USA den første uken, og kom helt opp på #42 Billboard 200.
Parataygetis
Parataygetis er en slekt av sommerfugler som hører til underfamilien ringvinger (Satyrinae) i den store familien flikvinger (Nymphalidae).
Utseende
Middelsstore, brune sommerfugler. De to artene ser noe forskjellige ut. Parataygetis lineata har oversiden ensfarget gulbrun. Undersiden er gulbrun med en brun og en hvit, rett tverrstrek, og noen ganske små øyeflekker i den ytre delen av vingene. Parataygetis albinotata er mørkt gråbrun, bakvingen med litt tannet ytterkant. Oversiden av bakvingen har noen hvite flekker langs ytterkanten. Undersiden har tre hvite tverrstreker, de to innerste av dem møtes med forkanten av bakvingen slik at de avgrenser et kileformet, brunt område. Denne arten har en rekke av store øyeflekker som ligger nesten kant i kant på bakvingen.
Levevis
Disse sommerfuglene lever i skog. De voksne sommerfuglene flyr ikke langt og holder seg inne i skyggen, eller de er aktive i skumringen. Larvene lever på planter i gressfamilien (Poaceae).
Utbredelse
Slekten er kjent fra Costa Rica i nord til Bolivia i sør.
Miyako Tanaka
Miyako Tanaka (født 20. februar 1967) er en japansk synkronsvømmer som deltok i de olympiske leker 1988 i Barcelona. Tanaka vant en olympisk bronsemedalje i synkronsvømming under Sommer-OL 1988 i Seoul. Sammen med Mikako Kotani kom hun også på tredjeplass i duett, bak Michelle Cameron / Carolyn Waldo fra Canada og tvillingsøstrene Sarah Josephson / Karen Josephson fra USA
Christian Larsen Mjærskaug
Christian Larsen Mjærskaug (født 1815 i Ski kommune, død 1886 i Ytre Enebakk) var ordfører i Enebakk kommune i Akershus i to perioder fra 1852 til 1863 og fra 1872 til 1873
Tony Benshoof
Tony Benshoof (født 7. juli 1975 i Saint Paul, Minnesota) er en amerikansk aker som har konkurrert siden 1990. Han ble nummer fire under akekonkurransen i vinter-OL 2006 i Torino, og deltok også i Vinter-OL 2002 og 2010.
Nissan Primera
Nissan Primera er en familiebil i mellomklassen produsert av den japanske bilprodusenten Nissan. Modellen var i produksjon mellom 1990 og 2007.
Nissan Primera P10
right|thumb|Nissan Primera P10. Nissans familiemodell Bluebird, som hadde vært i produksjon siden 1986, ble erstattet med Primera høsten 1990. Bilen hadde forhjulstrekk, og ble utstyrt med bensinmotorer på 1.6, 1.8 eller 2.0 liter. Allerede fra introduksjonen var bilen tilgjengelig som fire- eller femdørs sedan eller femdørs stasjonsvogn, og i 1992 ble også en 2.0-liters dieselmotor tilgjengelig. Modellen var den første forhjulsdrevne bilen med Nissans multilink-hjuloppheng.
Modellen var også tilgjengelig i USA under navnet Infiniti G20.
Nissan Primera P11
Andre generasjon Primera ble lansert sent i 1995 i Japan, og høsten 1996 i Europa. Bilen ble fortsatt utstyrt med 1.6 eller 2.0-liters bensinmotorer eller en dieselmotor på 2.0 liter, men hatchbackutgaven var tilgjengelig ved introduksjonen, mens sedan- og stasjonsvognutgaver kom høsten 1997. I Japan var modellen tilgjengelig med motorene SR18DE og SR20DE, men kun som sedan. Den japanske utgaven kunne også leveres med en CVT-girkasse. I USA ble bilen fortsatt solgt som Infiniti G20.
I 1998 lanserte Nissan en begrenset utgave i New Zealand, kalt Primera SMX. Denne ble utviklet i samarbeid med et eksternt selskap, og ble utstyrt med kryssdrillede bremseskiver, stivere Eibach-fjærer og mer aggressive støtfangere. Totalt 24 eksemplarer ble bygget i fire ulike farger.
right|thumb|Vinner-Primera fra [[British Touring Car Championship sesongen 1999.]] Primera vant både konstruktør- og teamtitler i British Touring Car Championship i 1998 og 1999, mens merket også fikk en første- og andreplass i førermesterskapet i 1999 med laurent Aïello og David Leslie bak rattet for det fabrikksponsede teamet. Privatføreren Matt Neal vant også det uavhengige mesterskapet i 1999 og 2000, med støtte fra fabrikken.
For å feire de to titlene i 1998 lanserte Nissan i Storbritannia en begrenset utgave kalt GTSE, som ble produsert i 400 eksemplarer. Denne var utstyrt med 16" lettmetallfelger fra AZEV, totone ChromaFlair-lakk og interiør i helskinn. For å feire de ytterligere titlene i 1999 ble enda en modell lansert, denne gang kalt GTLE, utstyrt med 16" lettmetallfelger fra Enkei, interiør i helskinn og et valg mellom fargene rød, sort, sølv eller blå.
Nissan Primera P11-144 (Ansiktsløftning, 1999–2002
right|thumb|Nissan Primera P11-144. Primera fikk en ansiktsløftning høsten 1999, med en mer moderne front utstyrt med klare hovedlykter og en ny grill. Denne modellen fikk kodenavnet P11-144, og i tillegg til de 144 utvendige endringene fikk bilen også mer standardutstyr og en ny motor.