cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Slaget ved Fjäle myr
Slaget
Danskene gikk først til frontalangrep, men terrenget og den oversvømte elven med den ødelagte Ajmunds bro beskyttet gotlendingene som holdt stand og forsvarte seg godt med piler, spyd og stein. En liten dansk ryttertropp klarte å ta seg over elven, men den ble stoppet og soldatene drept av gotlendingene. Etter flere timers kamp trakk danskekongen styrkene sine tilbake. Begge sider var påført bare mindre tap i dette første sammenstøtet. Totalt var mellom tre og fire tusen menn involvert i slaget.
Da mørket falt på slo danskene leir ved Gunilda gård der kongen overnattet. De hadde forstått at frontalangrep mot gotlendingene som lå godt beskyttet bak Ajmundsån ikke ville føre frem. Sommeren hadde vært meget varm og tørr, så under drøftinger på danskenes krigsråd ble man enige om å forsøke å marsjere eller ri tørrskodd over myren rundt Ajmundsån mot øst. Rekognosering av Fjäle myr bekreftet antagelsen av at myren var tørr, og de danske speiderne hadde funnet tørre overgangssteder lenger inn i landet.
Neste dag, lørdag 24. juli 1361, ble en rytteravdeling sendt ut på en omgående flankemanøvre over myren slik at de kunne angripe gotlendingenes venstre flanke. Rytterangrepet kom overraskende på gotlendingene, men danskene angrep i feil retning og havnet ut i en del av myra der hestene deres sank ned. En annen rytteravdeling kom etter og stormet inn i gotlendingenes vaktstyrke som var blitt forsterket med et par hundre menn fra hovedstyrken ved Ajmunds bro. Etter harde kamper var gotlendingene på flanken slått, med store tap. og forsvarernes hovedstyrke ble tatt under et dobbelt angrep: foran og bak.
Den gotlandske hæren ble tilintetgjort av danskene som jagde de gjenlevende vekk fra slagmarken. Av mellom 800 og 2000 gotlendinger var et ukjent antall blitt drept, anslått til flere hundre til minst 1000.
Etterspillet
Slaget ved Visby avgjorde utfallet av invasjonen mot Gotland. Av den gotlandske bondehæren på cirka 4000 mann var trolig 2500 til 3000 drept av de danske soldatene og det adelige kavaleriet. Sommeren 1361 hadde Gotland mellom 1500 og 2000 gårder med tre til fire voksne menn (over 14 år.) Totalt dreide det seg om en voksen mannlig befolkning på mellom seks og åtte tusen personer. Gjennom tapene ved Fjäle myr og Visby var minst en tredjedel drept.
Stenkorset utenfor Solberg kloster ble reist rundt 1380 til minne om Slaget ved Visby og de som døde der. Et mindre kjent stenkors ble reist til minne om Slaget ved Fjäle myr. Dette korset sto ved Grens i Mästerby nord for Fjäle myr. Et stenkors uten inskripsjon ble reist ved Gunilda gård der danskene hadde leiren sin natten til 24. juli.
Det har etter 1799 vært gjort funn i og omkring Fjäle myr. Man hadde funnet rester av ringbrynjer og platerustninger sammen med striper av lær. Undersøkelser i 2006 har vist at det er lite å finne i det våte terrenget langs Ajmundsån.
Uavhengighetsordenen (Jordan)
Uavhengighetsordenen (arabisk: Wisam al-Istiqlal) er en jordansk orden innstiftet i 1921 av emiren av Transjordan, Abdullah. Den ble i 1947 en av kongedømmet Jordans ordener. Ordenen tildeles for sivil og militær fortjeneste og tildeles også i diplomatisk sammenheng.
Inndeling
Uavhengighetsordenen er inndelt i fem grader:
Insignier
Ordenstegnet for Uavhengighetsordenen består av en titagget sølvstjerne som har en gullgrans hvorpå er plassert en femtagget stjerne i hvit emalje. Stjernen har en rødemaljert midtmedaljong som bærer innskriften Al Hussein bin Ali med arabiske bokstaver. Ordenstegnet er likt for de forskjellige grader, men av ulik størrelse og er opphengt i båndet på ulike måter. Ordensstjernen er også lik ordenstegnet.
Ordensbåndet er lilla med kantstriper i svart og hvitt.
Tildeling
Uavhengighetsordenens forskjellige grader tildeles etter rang, da slik at øverste klasse tildeles mottagere på statsministernivå, samt regjeringsmedlemmer, mens andre klasse tildeles statssekretærer og departementsledere. Lavere klasser tildeles personer på lavere nivåer.
Norske innehavere
Ulf Erik Husebø er innehaver av Uavhengighetsordenens 3. klasse, tilsvarende kommandør.
Vibrio vulnificus
Vibrio vulnificus er en gram-negativ, aerob stavbakterie tilhørende slekten . Bakterien er vanlig i temperert vann over 20 °C med moderat saltinnhold, og er forholdsvis uvanlig i Norge. Hos utsatte pasientgrupper kan bakterien forårsake potensielt alvorlige infeksjoner, inklusive sårinfeksjon, diaré og blodforgiftning. Vanlige inngangsporter for infeksjon er bading med åpne sår og hudskade i forbindelse med håndtering av sjødyr, samt svelging av sjøvann eller inntak av rå skalldyr.
V. vulnificus tilhører samme bakterieslekt som kolerabakterien, Vibrio cholerae.
Sør-Norge sommeren 2018
Som følge av den unormalt høye temperaturen sommeren 2018 tilkom det en oppblomstring av vibrio-bakterier og flere personer pådro seg infeksjon etter å ha badet i vannet. Personer med åpne sår frarådes bading i temperert hav- og brakkvann hvis de ikke kan dekke til sårene med vannfast materiale. Pasienter med leversykdommer og redusert immunforsvar, samt eldre, bes være spesielt varsomme.
Seksuell dysfunksjon
Seksuell dysfunksjon (se også seksuell funksjon) refererer til vanskeligheter som oppleves av en person eller et par i alle stadier av en normal seksuell aktivitet, inkludert lyst, opphisselse eller orgasme.
Nedsatt seksuell lyst
Årsakene varierer betydelig, men inkluderer en mulig nedgang i produksjonen av normalt østrogen hos kvinner eller testosteron hos både menn og kvinner. Andre årsaker kan være aldring, tretthet, graviditet, medisiner (for eksempel SSRI) eller psykiatriske tilstander, som depresjon og angst. Tap av libido fra SSRI reverseres vanligvis etter at SSRI er seponnert, men i noen tilfeller gjør det ikke. Selv om en rekke årsaker til lav seksuell lyst nevnes, har kun noen av disse vært gjenstand for empirisk forskning. Mange av årsakene er basert på terapeuters inntrykk.
Sviktende genital respons
Sviktende genital respons var tidligere kjent som frigiditet hos kvinner og impotens hos menn, men disse har nå blitt erstattet med mindre fordømmende betingelser. Impotens er nå kjent som erektil dysfunksjon, og frigiditet har blitt erstattet med en rekke begreper som beskriver spesifikke problemer med for eksempel lyst eller opphisselse.
For både menn og kvinner kan disse forholdene manifestere seg som en aversjon mot, og unngåelse av, seksuell kontakt med en partner. Hos menn kan det være at en (delvis eller fullstendig) ikke klarer å oppnå eller opprettholde en ereksjon, eller det kan være mangel på seksuell opphisselse og nytelse av seksuell aktivitet.
Det kan være medisinske årsaker til disse lidelsene, som redusert blodtilførsel eller mangel på vaginal smøring. Kronisk sykdom eller hvordan forholdet mellom partnerne er, kan også bidra. I motsetning til orgasmeforstyrrelser, skyldes erektil dysfunksjon hos menn i første rekke fysiske forhold. Suksessen til Viagra (sildenafilsitrat) vitner om dette.
Erektil dysfunksjon
Erektil dysfunksjon, eller impotens, er en seksuell dysfunksjon preget av manglende evne til å utvikle eller opprettholde en ereksjon av penis. Det finnes ulike bakenforliggende årsaker, som for eksempel skader på Nervi erigentes som hindrer eller forsinker ereksjon, eller diabetes, som bare reduserer blodstrømmen til vev i penis. Mange av disse årsakene til erektil dysfunksjon er reversible.
Årsakene til erektil dysfunksjon kan være psykiske eller fysiske. Psykologisk impotens kan ofte bli bedret av nesten alt som pasienten tror på, det er en veldig sterk placeboeffekt. Fysisk skade er mye mer alvorlig. En viktig fysisk årsak til ED er kontinuerlig eller alvorlig skade på Nervi erigentes. Disse nervene passerer ved siden av prostata og springer ut fra det sakrale plexus, og de kan bli skadet ved prostata- og colo-rektale operasjoner.
På grunn av deres pinlige natur og skammen pasientene føler, var temaet tabu i lang tid, og er gjenstand for mange myter. Folkelige remedier har lenge vært brukt. Innføringen av kanskje det første farmakologisk effektive middel for impotens, sildenafil (varenavn Viagra) på 1990-tallet førte til en bølge av offentlig oppmerksomhet, drevet delvis av nyhetsverdien av historiene, delvis av tung annonsering.
Det latinske ordet impotentia coeundi beskriver ganske enkelt manglende evne til å sette inn penis inn i skjeden. Det er nå stort sett erstattet av mer presise betegnelser.
Orgastisk dysfunksjon
Orgastisk dysfunksjon (orgasmeforstyrrelser) er vedvarende forsinkelser eller fravær av orgasme etter en normal seksuell opphisselsesfase. Lidelsen kan ha fysiske, psykiske, eller farmakologiske årsaker. SSRIer er en vanlig farmasøytisk årsak. SSRIer kan utsette orgasme eller fjerne den helt.
Smerter ved samleie
Smerte ved samleie påvirker nesten utelukkende kvinner og er kjent som dyspareuni (smertefullt samleie) eller vaginisme (en ufrivillig kramper i musklene i skjedeveggen som forstyrrer samleiet).
Dyspareuni kan være forårsaket av utilstrekkelig smøring (vaginal tørrhet) hos kvinner. Dårlig smøring kan skyldes utilstrekkelig spenning og stimulering, eller hormonelle endringer forårsaket av menopause, graviditet eller amming. Irritasjon fra prevensjonskremer og skum kan også forårsake tørrhet, det samme kan frykt og angst for sex gjøre.
Det er uklart nøyaktig hva som forårsaker vaginisme, men det er antatt at tidligere seksuelle traumer (for eksempel voldtekt eller overgrep) kan spille en rolle. En annen kvinnelig seksuell smertelidelse kalles vulvodynia eller vulva vestibulitt. I denne tilstanden opplever kvinner brennende smerter under sex som synes å være relatert til problemer med huden i vulva og vagina. Årsaken er ukjent.
Mindre vanlige seksuelle dysfunksjoner
Erektil dysfunksjon forårsaket av vaskulær sykdom er vanligvis sett bare blant eldre personer som har åreforkalkning. Vaskulær sykdom er vanlig hos personer som har diabetes, perifer vaskulær sykdom, hypertensjon og blant røykere. Når blodstrømmen til penis er svekket, er erektil dysfunksjon sluttresultatet. Hormonmangel er en relativt sjelden årsak til erektil dysfunksjon. Hos menn med testikkelsvikt som Klinefelter syndrom eller de som har fått strålebehandling, kjemoterapi eller ble eksponert for kusmavirus i barndommen, kan testiklenes produksjon av testosteron svikte. Andre hormonelle årsaker til ereksjonssvikt er hjernesvulster, hypertyreose, hypotyreose eller sykdommer i binyrene.
Strukturelle abnormiteter i penis som Peyronies sykdom kan gjøre samleie vanskelig. Sykdommen er preget av tykke fibrøse bånd i penis som fører til en deformert utseende penis.
Narkotika er også en årsak til erektil dysfunksjon. Personer som tar medisiner for å senke blodtrykket, bruker antipsykotika, antidepressiva, beroligende midler, narkotika, antacida eller alkohol kan ha problemer med seksuell funksjon og tap av libido.
Priapisme er en smertefull ereksjon som forekommer i flere timer og forekommer i fravær av seksuell stimulering. Denne tilstanden oppstår når blodet blir fanget i penis, og ikke er i stand til å strømme ut igjen. Dersom tilstanden ikke umiddelbart behandles, kan det føre til alvorlige arr og permanente tap av erektil funksjon. Lidelsen forekommer hos unge menn og barn. Personer med sigdcelleanemi og de som misbruker visse medisiner kan ofte utvikle denne lidelsen.
Årsaker
Seksuell dysfunksjon kan oppstå fra emosjonelle faktorer, blant annet mellommenneskelige eller psykologiske problemer. Mangel på tillit og åpen kommunikasjon mellom partnerne kan være en årsak. Psykiske problemer som depresjon, seksuell frykt eller skyldfølelse, tidligere seksuelle traumer, seksuelle forstyrrelser kan også virke inn.
Seksuell dysfunksjon er spesielt vanlig blant folk som har angstlidelser. Ordinær engstelse kan selvsagt føre til erektil dysfunksjon hos menn uten psykiatriske problemer, men klinisk diagnostiserte sykdommer som panikklidelse er vanlige årsaker til prematur ejakulasjon og unngåelse av samleie. Smerter under samleie forekommer ofte sammen med angstlidelser hos kvinner.
Seksuell aktivitet kan også være påvirket av fysiske faktorer. Disse vil inkludere bruk av rusmidler, som alkohol, nikotin, narkotika, sentralstimulerende midler, antihypertensiva, antihistaminer, og noen psykofarmaka. For kvinner kan nesten alle fysiologiske endringer som påvirker det reproduktive systemet - premenstruelt syndrom, graviditet, postpartum, menopause - ha en negativ effekt på libido. Skader i ryggen kan også påvirke seksuell aktivitet, det samme gjelder problemer med en forstørret prostata, problemer med blodtilførsel, nerveskader (som ved ryggmargsskader). Sykdom, for eksempel diabetisk nevropati, multippel sklerose, tumorer og (sjelden) tertiær syfilis, kan også ha innvirkning på seksuell aktivitet. Det samme gjelder svikt i ulike organsystemer (som hjerte og lunger), endokrine sykdommer i skjoldbruskkjertelen, hypofysen eller binyrene, hormonelle mangler (lavt testosteron, østrogen eller androgener) og noen medfødte defekter.
Psykologiske seksuelle forstyrrelser
Den fjerde utgaven av Diagnostic and Statistical Manual of Mental Disorders lister følgende psykiske seksuelle forstyrrelser:
Behandling for menn
Livsstilsendringer som for eksempel røykeslutt, samt avvenning fra narkotika- eller alkoholmisbruk kan også hjelpe i noen typer av erektil dysfunksjon. Flere medisiner som Viagra, Cialis og Levitra har blitt tilgjengelige for å hjelpe menn med erektil dysfunksjon. Disse medikamentene virker for ca 60 % av pasientene.
Behandling for kvinner
Selv om det ikke er noen godkjente legemidler for å behandle kvinnelige seksuelle lidelser, drives det nå forskning på flere legemidler for å undersøke om de har effekt. En vakuumpumpe er det eneste godkjente medisinske utstyret for opphisselses- og orgasme forstyrrelser hos kvinner. Den er utformet for å øke blodtilførselen til klitoris og de ytre kjønnsorganer. Kvinner som opplever smerte med samleie, får ofte foreskrevet smertestillende eller desensitiviserende midler. Andre får foreskrevet smøreolje og / eller hormonbehandling. Mange pasienter med kvinnelig seksuell dysfunksjon blir ofte også henvist til psykolog for psykososial rådgivning.
En manuell fysioterapi, Wurn-teknikk som er utformet for å redusere bekken- og vaginal sammenklistring, kan også være gunstig for kvinner som opplever seksuell smerte og dysfunksjon. I en kontrollert studie, Increasing orgasm and decreasing intercourse pain by a manual physical therapy technique, fikk tjuetre (23) kvinner som hadde klagd over smertefullt samleie og / eller seksuell dysfunksjon et 20-timers program med manipulerende fysioterapi. Resultatene ble sammenliknet med den validerte Female Sexual Function Index, med post-test vs forundersøkelse skåre. Resultatene av behandlingen viste forbedringer i alle seks anerkjente områder av seksuell dysfunksjon. Resultatene var signifikante (P </ = 0,003) på alle mål, med individuelle mål og P-verdier som følger: begjær (P <0.001), opphisselse (P = 0.0033), smøring (P <0.001), orgasme (P <0.001), tilfredshet (P <0.001), og smerter (P <0.001). En annen studie for å forbedre seksuell funksjon hos pasienter med endometriose viste tilsvarende statistiske resultater.
Kliniske studier
De tidligste forsøkene på å behandle seksuelle dysfunksjoner, spesielt erektil dysfunksjon ble utført av muslimske leger og farmasøyter i middelalderens islamske verden. De var de første til å foreskrive medisiner for behandling av dette problemet, og de utviklet flere metoder for terapi for dette problemet, inkludert en metode hvor ettmedikament ble foreskrevet, og en kombinert metode der pasienten fikk enten et medikament eller mat. De fleste av disse medikamentene ble gitt oralt (gjennom munnen), men noen pasienter ble også behandlet med lokale metoder og gjennom urinrøret. Seksuelle dysfunksjoner ble behandlet med klinisk testede medikamenter i den islamske verden fra det 9. århundre til det 16. århundre av en rekke muslimske leger og farmasøyter, deriblant Muhammad ibn Zakariya Razi, Thabit bin Qurra, Ibn Al-Jazzar, Avicenna (The Canon of medicine), Averroes, Ibn al-Baitar og Ibn al-Nafis (The Comprehensive Book on Medicine).
I moderne tid regner vi at egentlige kliniske studier av seksuelle problemer startet først i 1970 da Masters og Johnson's Human Sexual Inadequacy ble publisert. Det var resultatet av over ti års arbeid med 790 pasienter ved Reproductive Biology Research Foundation i St. Louis. Dette arbeidet sprang ut fra Masters og Johnson's tidligere Human Sexual Response (1966).
Før Masters og Johnson var den kliniske tilnærmingen til seksuelle problemer i hovedsak hentet fra tenkningen til Freud. Seksuelle problemer ble regnet som psykopatologi, og man så på sjansen for hjelp eller bedring med en viss pessimisme. Seksuelle problemer var bare symptomer på en underliggende sykdom, og den diagnostiske tilnærmingen var psykopatologisk. Det var lite skille mellom funksjonsproblemer og variasjoner, og man skilte heller ikke mellom perversjon og problemer. Til tross for arbeidet til psykoterapeuter som Balint ble seksuelle dysfunksjoner grovt delt inn i frigiditet eller impotens, tilstander som tidlig vekket negative konnotasjoner i populærkulturen.
Det Human Sexual Inadequacy  oppnådde, var å flytte tenkning fra psykopatologi til læring, bare hvis et problem ikke ble bedre av opplæring, ville psykopatologiske problemer bli vurdert. Dessuten var behandlingen rettet mot par, mens partnerne tidligere ville bli behandlet individuelt. Masters og Johnson så at sex var en felles handling. De mente at seksuell kommunikasjon og ikke individuelle problemer, var det viktigste ved seksuelle problemer. De foreslo også samterapi, et matchende par av terapeuter til pasientene. De argumenterte med at en enslig mannlig terapeut ikke fullt ut kunne forstå kvinnelige problemer.
Den grunnleggende behandlingsprogrammet til Masters og Johnson var et intensivt to ukers program for å utvikle effektiv seksuell kommunikasjon. Programmet begynte med diskusjon og fortsatte deretter med fokus på sansing mellom paret for å utvikle felles erfaringer. Utfra erfaringene kunne man konstatere spesifikke vansker og tilnærmet seg disse med en spesifikk terapi. I et begrenset antall tilfeller med bare menn (41) hadde Masters og Johnson utviklet bruken av en kvinnelig surrogat, en tilnærming de snart oppga på grunn av de etiske, juridiske og andre problemstillinger det forårsaket.
Til tross for arbeidet til Masters og Johnson, ble feltet i USA raskt gjenstand for tilnærminger som var entusiastiske snarere enn systematiske, noe som visket ut skillet mellom "berikelse" og terapi. Det har blitt hevdet at virkningen av arbeidet var slik at det ville være umulig å gjenta et slik rent eksperiment.
MEX
MEX kan referere til:
Flamsk (språk)
Flamsk er en nederlandsk dialekt som brukes sør i Nederland, i Flandern i Belgia og Frankrike av minst 1,3 millioner mennesker. Flamsk var tidligere regnet som et eget språk, men er ikke lenger et offisielt språk, kun et begrep («samlenavn») for flere meget ulike dialekter.
Historie
Språket stammer fra det tidligere grevskapet Flandern, det vil si provinsene som i dag heter vest- og øst-Flandern, området Zeeuws-Vlaanderen som er en del av den nederlandske provinsen Zeeland og dessuten Fransk-Flandern.
Det flamske skriftspråket, som var basert på den levende flamske dialekten av det nederlandske språket, beholdt helt frem til starten av 1900-tallet den eldre nederlandske rettskrivningen. Eksempler på dette var «ae» for «lang a», «y» for diftongen «ij» som opprinnelig var «lang i». Dette skriftspråket ble i løpet av 1900-tallet helt vasket bort og erstattet med et standardnederlandsk skriftspråk.
En flamsk lingvist, poet og historiker ved navn Willems kjempet lenge for en felles rettskrivning mellom flamsk og nederlandsk. Han hevdet at forskjellen mellom dialektene bare var marginal. Dette resulterte i en sammenslåing av de to skriftspråkene på språkkongressen i Gent i 1841. Frem til 1841 var ordbøkene kalt «Flamsk», men ble etter dette gjort om til nederlandsk. Det nederlandske språket ble gjort offisielt i den nordlige delen av Belgia i 1938. Mange innbyggere i dette området snakket allerede den flamske versjonen av nederlandsk da dette skjedde.
Flamske dialekter
Selv om flamsk selv er en form for dialekt, deles også flamsk inn i dialekter. Grovt sett deles det inn i vestflamsk (west Vlams) og østflamsk (Oast Vlams). Vestflamsk snakkes i Flandern og nærområder i den nordvestlige delen av Frankrike, mens de østflamske dialektene snakkes i Øst-Flandern og tilstøtende områder i Nederland. Det flamske skriftspråket bruker en semi-standardisert form av vestflamsk.
En særegenhet ved vestflamsk er at uttalen av den «myke g-en» (en tysk «ach») er nesten identisk med «h»-lyden (en stemt glottal frikativ).
Begrepet flamsk er sterkt innarbeidet i dagligspråket, men er ut fra et lingvistisk synspunkt ikke et eget språk. Man kan sammenligne måten flamsk forholder seg til nederlandsk på, med hvordan amerikansk og kanadisk-engelsk forholder seg til engelsk språk.
De viktigste dialektene er:
Danny Simpson
Simpson er et produkt av Manchester Uniteds ungdomssystem. Han har gått alle gradene i United og kronet det med å bli tatt opp i reservelagstroppen i 2005, men fikk ikke sin førstelagsdebut i obligatorisk kamp den gang. I januar 2006 ble han sendt på lån, sammen med tre andre United-juniorer, til den belgiske andredivisjonsklubben Royal Antwerp FC for resten av sesongen. Dette ble gjort for at spillerne skulle få førstelagserfaring.
Den 18. juli 2006 fikk Simpson sin førstelagsdebut i en treningskamp mot sørafrikanske Kaizer Chiefs. United vant kampen 1-0 og Sir Alex Ferguson hadde bare gode ord å si om Simpson etter kampen.
Den 1. januar 2007 returnerte Simpson til Old Trafford, før han den 25. januar ble lånt ut igjen, denne gang til Sunderland. Simpson returnerte til Old Trafford sommeren 2007 og fikk sin debut for Uniteds a-lag høsten 2007, men ble i mars 2008 lånt ut til Ipswich. Han kom tilbake til Old Trafford igjen sommeren 2008. Simpson var siden på lån i Blackburn Rovers og Newcastle United. I Newcastle var han på lån i seks måneder før han signerte en permanent avtale med klubben.
Karriere som spiller (alle turneringer)
Per 14. juli 2008
Real Gone
Real Gone er et album av Tom Waits og ble utgitt i Norge den 4. oktober 2004 på plateselskapet ANTI-. Albumet er skrevet og produsert av Tom Waits og Kathleen Brennan.
Leonard Terfeldt
Leonard Daniel Andreas Terfelt eller Leonard Therfelt (født 20. august 1976 i Hägersten i Stockholm), er en svensk skuespiller.
Liste over byer i Nevada
Liste over byer i Nevada er en oversikt over de byene i den amerikanske delstaten Nevada som har over 10 000 innbyggere per 2013.
Folketallet fra 2010 er basert på en folketelling, og tallene fra 2013 er estimater basert på denne folketellingen.
Sist oppdatert i august 2014
Catherine Breillat
Catherine Breillat (født 13. juli 1948) er en fransk regissør, forfatter og filmviter.
Goldman Sachs
The Goldman Sachs Group, Inc., best kjent som Goldman Sachs (nyse: GS), er en av verdens største globale investeringsbanker og meglerhus. Selskapet ble dannet i 1869, og har hovedkontor i Lower Manhattan-delen av New York City. Goldman Sachs har kontorer i mange av verdens finansielle sentre, inkludert New York City, London, Boston, Chicago, Los Angeles, San Francisco, Frankfurt am Main, Zürich og Paris.
Goldman Sachs fungerer som en finansiell rådgiver for noen av verdens ledende selskaper, største myndigheter og mest velstående familier. Det er primærhandler i det amerikanske finansdepartementets verdipapirmarked. Goldman Sachs tilbyr sine klienter rådgivning innen fusjoner & oppkjøp, tjenester innen garantistillelse, handler i elektroniske markeder og handelsstøttesystemer, investerer i private equity-avtaler, og behandler også økonomien til velstående personer og familier.
I april 2010 rettet Securities and Exchange Commission (USAs finanstilsyn) et sivilt søksmål mot selskapet for å ha lurt kunder. Goldman Sachs skal ha solgt et finansielt produkt som samlet mange subprimelån i ett, et produkt som skal ha hatt god rating, altså være et bra og trygt produkt. En av selskapets partnere, Henry Paulson, skal ha solgt produktet short, altså satt penger på at produktet ville falle i verdi. Som følge av dette mener SEC at selskapet visste at produktet de solgte var dårlig.
Johnny Banan Band
Musikerkollektivet Johnny Banan Band dannet utgangspunktet for The Aller Værste! som ble dannet av Ketil Kern, Harald Øhrn, Lasse Myrvold og Chris Erichsen fra Johnny Banan Band samt Sverre Knudsen.
Disse spilte i Johnny Banan Band:
Cyrtophorus
Cyrtophorus er en slekt av biller som tilhører den artsrike underfamilien Cerambycinae i familien trebukker (Cerambycidae). Slekten omfatter bare én kjent art.
Utseende
En liten, avlang, brokete farget trebukk. Grunnfargen er brunsvart, men dekkvingene har tegninger i oker og hvitt. Pronotum er rundet, antennene nokså korte, dekkvingene parallellsidige.
Levevis
Larvene utvikler seg i hard og tørr, død ved på greiner og stammer (den nordiske arten Anaglyptus mysticus i hassel). Billene klekkes vanligvis om høsten og overvintrer som nyklekte voksne under barken på det døde treet. De besøker gjerne blomster.
Utbredelse
Arten er utbredt i det østlige Nord-Amerika, vest til Texas.
Martyr
Martyr (fra gresk μάρτυς, 'vitne') er en person som gir sitt liv for sin religiøse tro eller for en spesiell sak. Historisk er begrepet særlig knyttet til kristendommen, spesielt til forfølgelsene i romersk tid og under misjonsarbeidet senere, men også i andre religioner er martyrbegrepet viktig.
Kristendom
Martyriet er nevnt i Apostlenes gjerninger, der steiningen av Stefanus (som tradisjonelt kalles Kirkens proto-martyr) beskrives.
I misjonstiden som fulgte Romerrikets sammenbrudd i vest led også mange misjonærer martyrdøden under sine forsøk på å spre kristendommen.
I moderne tid har kristne martyrier ofte vært knyttet til politiske hendelser, som f.eks. prester og nonner som har blitt drept i Latin-Amerika fordi de har talt indianeres og fattiges sak. Det finnes ingen sikker oversikt over hvor mange kristne som blir drept under omstendigheter som gjør at de regnes som martyrer.
Katolsk og ortodoks syn på martyriet
I de kirker som praktiserer helgenkult regnes martyrene som en spesiell kategori. I Den katolske kirke er det en spesiell prosess for helligkåring av martyrer; blant annet kan kravet til dokumenterte mirakler bortfalle; man må dog gjennom en prosess for å avgjøre om det virkelig er et martyrium eller om det ligger andre grunner bak dødsfallet.
Intra-kristne martyrier
Til tider har forskjellige kristne grupper undertrykt hverandre med makt, og også de som ble drept i slike sammenhenger regnes ofte som martyrer. De sees da ikke som forsvarere av troen mot en ytre fiende, men som forsvarere av det deres kirke oppfatter som den sanne tro. Et tydelig eksempel på dette finner man i forbindelse med reformasjonen i England, hvor både katolikker og protestanter ble forfulgt under de forskjellige regenter. Begge regner de som ble brent i denne perioden som martyrer.
Slike martyrier har en helt spesiell plass hos anabaptister og mormonere, som regner sine røtter tilbake til martyriene i 16. og 17. århundre. Blant mennonitter og amish leses boken Martyrenes speil med beretninger om disse martyrene i mange hjem.
I Norge kjenner man til at to bønder ble brent i 1555 fordi de oppfordret til å minnes jomfru Maria på lørdagene, noe som er en katolsk tradisjon.
Nestekjærlighetens martyrer
Enkelte mennesker har blitt kalt nestekjærlighetens martyrer, fordi de ofret liv og helse for andre mennesker som en følge av sin tro. Blant de mest framtredende i denne kategorien er jesuittnovisen Aloysius Gonzaga, som døde 23 år gammel etter å ha blitt smittet under arbeid med pestsyke.
Islam
Innen islam er martyrbegrepet i moderne tid ofte knyttet til fundamentalistiske grupper. Det brukes mange ganger i politisk sammenheng, for eksempel i forbindelse med selvmordsbombere. Det klassiske, islamske martyrium er døden i krig mot vantro, og dette spilte en stor rolle i korstogstiden. En martyr er ifølge koranen garantert en plass i Paradis, og dette skulle øke moralen blant troppene. Dette betydde at mange var villige til å risikere livet i krig. Det er mange forskjellige typer martyrer i islam, for mer info sjekk islamske nettsider
Levende martyrer
Ordet martyr brukes også ofte om personer som ofrer mye, uten at de nødvendigvis blir drept. Dette kan for eksempel være personer som er villige til å gå i fengsel for sin tro eller overbevisning. Denne bruken anses av mange som uheldig; selv om det kan være snakk om et stort offer, er det en forskjell mellom å sette seg i eller bli satt i en reversibel situasjon og å ofre livet.
Politiske martyrer
I politisk sammenheng brukes begrepet særlig om personer som ble myrdet for sin overbevisnings skyld, som f.eks. Martin Luther King jr. og Steve Biko. Det brukes også i tilfeller der det individuelle martyriet ikke kommer så klart fram, som for eksempel personer som blir drept under demonstrasjoner.
Noen ganger kan det være en overlapping mellom det religiøse og det politiske aspektet – Martin Luther King var både en religiøs leder og en politisk leder, og det kan argumenteres for at han gjorde sine politiske valg på grunn av sitt religiøse ståsted. Et annet eksempel på dette er Óscar Romero, erkebiskop i El Salvador, som ble myrdet mens han feiret messe, men av politiske årsaker. Den katolske kirke definerte han i utgangspunktet ikke entydig som martyr, men dette endret seg da det i 2015 ble kunngjort at han skulle saligkåres som martyr.
Verdslige martyrer
I en del tilfeller omtales også personer som ikke ble drept som følge av et bevisst valg om noe som martyrer. Dette kan for eksempel være terrorofre, eller soldater som dør i krig. Særlig i USA har det vært vanlig at politikere omtaler falne soldater som martyrer, underforstått at de ofret seg for de verdier landet står for.
Dover (andre betydninger)
Dover er en by i grevskapet Kent i England. Det kan også vise til::
Bø i Hordaland
Bø kommune er en tidligere selvstendig kommune i Hordaland fylke.
Kommunen ble opprettet 1. juli 1924 da Manger kommune ble delt i tre: Bø, Manger og Sæbø. Ved opprettelsen hadde Bø kommune 1.938 innbyggere.
Ved Kongelig resolusjon av 13. mars 1925 ble kommunens navn endret fra Bø til Hordabø.
Bø kommune i Hordaland eksisterte altså i ca. 8,5 måneder.
Sámi Jienat
Sámi Jienat (på norsk: samiske røster) er et prosjektkor som ble grunnlagt i 2002. Medlemmene er samer fra Norge, Sverige og Finland. Med ca. 50 medlemmer, er koret ikke bare det største, men også det eneste samiske koret i verden som fungerer som en enhet på tvers av landegrensene. Koret fremfører tradisjonell og moderne joik i tillegg til samiske salmer og joiker på de forskjellige samiske språk og dialekter. Korsjangeren er ny i samisk musikk og Sámi Jienat har samarbeidet med flere anerkjente samiske musikere og komponister med å skape samisk kormusikk, som for eksempel med den sørsamiske komponisten og artisten Frode Fjellheim. Både styret og medlemmene er aktive i koret på idealistisk grunnlag og ved hjelp av midler fra blant annet Sametingene i Norge, Sverige og Finland. Sámi Jienat har ikke et fast tilholdssted, men møtes i gjennomsnitt 2 ganger hvert halvår for øvinger rundt om i de samiske områdene i alle tre land.
Svartflekket hakevikler
Svartflekket hakevikler (Rhopobota naevana) er en sommerfugl i gruppen av viklere (Tortricidae).
Levevis
Larvene til denne arten lever helst på busker og trær i rosefamilien, for eksempel eple, rogn, slåpetorn og hagtorn, men de kan også gå på blant andre blåbær og kristtorn. Den vide utbredelsen denne arten har innebærer trolig at den kan bruke mange ulike vertsplanter. De voksne viklerne flyr fra juli til september og kommer gjerne til lys.
Utbredelse
Denne arten har en meget stor utbredelse over nesten hele Europa, i store deler av Asia og i Nord-Amerika. I Norge finnes den over hele landet.
Hordabø
Hordabø er en tidligere selvstendig kommune i Hordaland fylke, opprettet som Bø kommune 1. juli 1924 da Manger kommune ble delt i tre: Bø, Manger og Sæbø. Ved opprettelsen hadde Bø kommune 1 938 innbyggere.
Ved Kongelig resolusjon av 13. mars 1925 ble kommunen navn endret fra Bø til Hordabø.
1. januar 1964 ble Hordabø slått sammen med Manger kommune samt deler av Herdla, Sæbø, Lindås og Austrheim kommuner til den nye Radøy kommune. Hordabø hadde ved sammenslåingen 1 679 innbyggere. Videre ble Radøy kommune slått sammen med Lindås og Meland til nye Alver kommune den 1. januar 2020.
Slaget ved Visby
Slaget ved Visby skjedde på Gotland 27. juli 1361 og var et av de blodigste slagene i nordisk historie mellom bondefolket og en profesjonell hær. Under ledelse av kong Valdemar Atterdag utryddet den danske hæren all motstand utenfor bymuren til Visby. Omtrent 1 800 av de nær 2 000 mennene i det gotlandske bondehæren ble drept.
Forspillet
I 1340 ble Valdemar Atterdag hyllet som den første konge etter den danske kongeløse tid på Viborg landsting. Danmark hadde da vært uten konge i åtte år fra 1332 til 1340, og i denne tiden var landet i kaos og oppløsning gjennom vanstyre og pantsetting. Landet var underlagt fremmedstyre av kreditorer med tysk bakgrunn som hardhendt krevde sine skatter og avgifter.
Etter at svartedauden og Magnus Erikssons korstog i 1348 hadde ruinert det svenske kongedømmet, benyttet Valdemar anledning til å reversere 1343-avtalen. Magnus Erikssons sønn Erik Magnusson gjorde opprør i oktober 1356 og utropte seg som konge over det sydlige Sverige.
Mengdelære
Mengdelære er den matematiske teorien om mengder, som representerer samlinger av abstrakte objekter. Den omfatter hverdagslige begreper som barn arbeider med i barneskolen, om samlinger av objekter, og elementene i og medlemskap i, slike samlinger. I det meste av moderne matematisk formalisme, er mengdelære språket som brukes for å beskrive matematiske objekter. Det er (sammen med logikk og predikatkalkulus) et av de aksiomatiske grunnlag for matematikk, som gjør at matematiske objekter kan konstrueres formelt fra de udefinerte termene "mengde" og "element i mengde". Den er selv en gren av matematikken og et aktivt felt for matematisk forskning.
Slaget ved Visby
Forspillet
Valdemar hadde inngått avtale med den svenske kong Magnus Eriksson om å hjelpe ham mot sønnens erobringer i Syd-Sverige. Valdemar erobret Skåne, og selv om Erik døde i 1359, fortsatte Valdemar med sine unionsplaner.
Mengdelære
I naiv mengdelære er mengder introdusert og forstått ved hjelp av begrepet mengder som samlinger av objekter sett på som et hele.
I aksiomatisk mengdelære, blir begrepene mengde og element i mengde definert indirekte ved først å postulere visse aksiomer som spesifiserer deres egenskaper. I denne versjonen er mengder og elementer fundamentale begreper som punkt og linje i euklidsk geometri, og er ikke selv direkte definert.
Slaget ved Visby
Forspillet
Han sørget for å gjenerobre de østdanske landsdelene Skåne, Blekinge og Halland sommeren 1360, med unntak av nordre Halland som var under svensk kontroll. Samtidig hadde Albrekt den store og Valdemar Atterdag sluttet fred og inngått et hemmelig forbund mot kong Magnus. Den svenske kongen inngikk derfor en allianse med grev Henrik av Holsten, og dette samarbeidet ble en alvorlig trussel mot Valdemar. Han sørget da for å ruste opp en flåte om våren og inn i det nye året, 1361.
Hærtoget mot Visby
I juli 1361 seilte en stor flåte på omtrent femti skip med tilsammen 2 500 menn og 150-200 hester om bord fra Sjælland til Öland. Med denne hæren angrep danskekongen Borgholm festning, deretter erobret og plyndret han den. Ved Borgholm led den ölandske hæren nederlag med cirka 500 døde. Med Öland under kontroll ville det neste skrittet logisk sett ha vært å gå i land på det svenske fastlandet for å beleire Kalmar. Men Valdemar vendte seg mot Gotland, hvor hansabyen Visby lå. Bøndene på Gotland var kjent for store rikdommer, og som hanseatisk handelsby var Visby rik. Torsdag 22. juli 1361 oppdaget vaktstyrken på Stora Karlsö den danske flåten som hadde kurs for neset Kronvall førti kilometer sør for Visby. Innbyggerne var tidligere varslet i et brev fra svenskekongen, og nå satte de fyr på varder som et varsel for gotlendingene. Flåten fortsatte nordover langs kysten mot Västergarn, men stoppet utenfor Fröjel hvor troppene ble satt på land ved Klinteholm.
Varslingsbrevet fra kong Magnus Eriksson til Visby 1. mai 1361:
Borgerne i Visby var overveiende tyskere og overlot til de lokale bøndene å forsøke å hindre invasjon og plyndring. Den gotlandske bondehæren var mobilisert med over 4 000 menn i samlet styrke, men de klarte ikke å hindre at danskene skulle ta seg i land på den langstrakte vestkysten. Noen få hundre menn var samlet ved Klinteholm og gjorde svak motstand. Danskene sikret landgangsplassen ved hjelp av sine armbrøstskyttere.
Etter flere timers marsj og forflytninger nådde danskene Gunilda gård vest for Västermyr, tre kilometer sør for Ajmunds bro. Gotlendingene hadde sperret den trange broen med en hær på mellom 800 og 1 500 menn. Slaget ved Fjäle myr raste i to dager før en rytteravdeling angrep gotlendingenes venstre flanke.
Bondehæren
Utenfor Visbys murer samlet hæren seg med mellom 1 800 og 2 000 menn for å forsvare byen. Folk fra søndre Gotland ble satt mot nord, mens folk fra nord måtte forsvarte de sørlige portene. Størstedelen av hæren samlet seg bak en voll, og foran den var det ei slette frem til Solberga kloster.
Det manglet ikke på utrustning hos den svenske hæren, men utstyret var utdatert og altfor få var voksne, veltrente og sterke menn. Mange var yngre tenåringer og eldre menn. Etter gravfunnene å dømme var 22 % under 20 år, 64 % mellom 20 og 55 år og 14 % over 55 år.
Midt på dagen 27. juli 1361 hadde hæren stilt seg opp med rytterne fremst, sammen med bueskyttere og et mindre antall armbrøstskytterne. Til sammen ventet over 1 800 gotlendinger på den danske hæren. Men danskene hadde delt seg i to, den ene mot porten i vest og den andre mot nord.
Slaget
Gotlendingene hadde håpet at de væpnede byborgerne skulle slutte seg til dem og forhindre et dansk angrep. Men bøndene måtte konstatere at portene ble stengt, og på den måten sviktet byens borgere dem som skulle forsvare byen Visby. Da danskene kom til syne ved Visby, kunne borgerne stå på murene og se på en håpløs kamp som startet. Bondehæren stod klar utenfor portene for å forsvare øya – og muligens forsøkte de beskyttelse innenfor murene, men ble altså nektet å komme inn.
Danskene angrep med armbrøstskytterne. Gotlendingene svarte tilbake så godt de kunne, men maktet ikke å stoppe de danske skytterne fra å fortsette med å skyte regn etter regn av dødelige piler og bolter. Flere hundrer ble truffet og falt ned på bakken. Et kompani av skytterne skjøt piler fra et uventet hold ved klostermurene. Disse hadde tatt seg rundt og kom opp ved klosteret. Slagordenen hos gotlendingene begynte å gå i oppløsning.
Etter dette angrep de pansrede rytterne sammen med fotsoldatene vollen. Her startet de et blodbad uten nåde. Ingen ble tatt til fange eller vist barmhjertighet. Total menneskeforakt kjennetegnet de danske hærførerne Valdemar Atterdag, Kristoffer kongesønn, hertug Erik av Sachsen, ridderne Claus Limbek, Henning Podebusk og Valdemar Sappi under deres angrep på bøndene.
Etterspillet
I løpet av seks timer utspilte det seg et blodbad som sjokkerte de fleste. Valdemars menn så ingen grunn til å spare bondehæren, siden de verken kunne håndtere krigsfanger eller påregne løsepenger for bønder. Utgravninger har funnet skjeletter fra 1 185 falne.
Beretningene om at danskekongen hadde tatt med seg et rikt bytte, ledet til spekulasjoner om hvor dette krigsbyttet var kommet fra. Byen hadde overgitt seg uten motstand, likevel het det seg at danskene hadde krevde brannskatt, eller plyndret borgernes varelagre. Plyndring av Gotland langs vestkysten fra nord til sør med tilsvarende brutalitet skjedde i juli/august 1361.
I august 1361 seilte den danske flåten hjemover fra Gotland, men ved ankomsten fikk Valdemar urovekkende nyheter om reaksjonene på hans hærtog, og om utfallet av slaget ved Visby. Han hadde gått for langt da han inntok den svenske øya. Den var definitivt regnet som arveland under den svenske kronen. Valdemar hadde ignorert borgerskapets privilegier med egne brev som undergravde hanseatenes autoritet. Magnus Eriksson erklærte derfor sammen med Håkon VI Eriksson og hanseatene krig 9. september 1361
Gotland ble økonomisk ruinert med stridigheter og piratvirksomhet i flere tiår framover. Dette gjorde slutt på gotlendingenes storhetstid i middelalderen. De danske fogdene på Öland og Gotland ble slått i hjel, men begge kongene som var kommet i krig, ignorerte den utplyndrede øya. Den var nå overlatt til seg selv i synlig forfall.
Valdemar Atterdag brukte heretter tittelen «de goters konge» som ble brukt av danske monarker frem til 1972, da Margrethe kom på tronen. I virkeligheten mistet Valdemar nokså snart herredømmet over Gotland, men vant det tilbake i 1366 etter et diplomatisk spill. Frem til 1645 var Gotland dansk område.
Gravene
Det var hektiske dager etter at slaget tok slutt 27. juli. Været var varmt og likene måtte graves ned. Store groper i bakken ved Solberga kloster ble gravd og likene lagt oppi. Minst fem massegraver har man funnet i moderne tid. Ved massegravene ble det etter noen tiår reist et steinkors med en latinsk inskripsjon:
I 1811 ble en massegrav funnet og fjernet da man bygde et krutthus. Like ved steinkorset lå fire andre groper som hadde tjent som massegrav for de døde. I 1905 skulle en underoffiser i militæret grave en renne i bakken, og da fant han rester etter skjeletter og hodeskaller med ringbrynjer. Funnet ble varslet og det ble sendt telegram til Stockholm om dette.
«Grav 1» ble undersøkt og tømt av svenskene fra mai til september i 1905. De fant 256 døde i en to meter dyp grop som målte 7 x 5,5 meter. Undersøkelser av restene etter murverk og fundament etter bygninger som hadde forsvunnet i mellomtiden, etterlot ingen tvil om at Solberga kloster hadde ligget der ved massegraven.
I 1909 fant arkeologene to andre groper. «Grav 2» var den største massegraven med 798 døde i en 6 x 12 meter stor grav. Utgravningene av massegraven viste et stort antall ulike gjenstander fra rustningsdeler til mynter. De døde var ikke plyndret for utstyr, klær eller verdisaker som de hadde på seg. De døde var kastet ned i massegravene i all hast av seierherrene sammen med graverne.
Til sammen 1 185 døde er funnet frem til de siste utgravningene i august 1930. De tidlige opplysningene fra flere nedskrevne kilder som for eksempel et skrift mot konge Magnus Eriksson om at minst 1 800 til 2 000 drepte bønder formodentlig var nærmere sannheten enn kildene i den svenske rimkrönikan fra midten av 1400-tallet som kom med påstander om 600 døde gotlendinger.
Funnet av de døde har etterlatt seg et sterkt inntrykk av brutalitet under et middelaldersk feltslag, samtidig som de viser en nådeløs utryddelse mot bøndene, selv om de var vergeløse og såret.
Diabetes LADA
Diabetes LADA (Latent Autoimmune Diabetes in Adults) også kalt diabetes 1,5, er en form for diabetes type 1, men som rammer kroppen mye langsommere. Sykdommen blir ofte diagnostisert som diabetes type 2, fordi sykdomsforløpet ligner type 2 i starten. Insulinproduksjonen blir gradvis dårligere. Dette på grunn av at de insulinproduserende cellene i bukspyttkjertelen ødelegges langsomt. For å finne ut om man har LADA så bør det tas antistoffprøve. Sykdommen oppstår oftest hos de som er i 40-årene og som ikke har diabetes i familien.
Diabetes LADA skiller seg fra diabetes type 1, hovedsakelig av tre grunner, LADA starter i voksen alder, hos personer over 30 år. Sykdommen gir svake symptomer og lite blodsukkerøkning i starten, i tillegg til at insulinproduksjonen kan være høy i flere år, slik at blodsukkeret kan reguleres med kost og medisin.
Rundt ti prosent av alle som får diabetes i voksen alder, får LADA.
Gao Gang
Gao Gang (forenklet kinesisk: 高岗, pinyin: Gāo Gǎng, Wade-Giles: Kao Kang; født 25. oktober 1905 i fylket Hengshan i provinsen Shaanxi i Kina, død 17. august 1954) var en kinesisk kommunistisk leder under den kinesiske borgerkrig og de første år av Folkerepublikken Kinas historie. Han ble offer for den første store politiske utrenskningen i Folkerepublikkens historie. Omstendighetener rundt den såkalte Gao Gang-affæren er ennå omdiskutert: Lite kildemateriale er offentlig kjent.
Gao Gang ble medlem av Kinas kommunistiske parti i 1926 og var leder for en kommunistisk geriljabase under den kinesiske borgerkrig. Han var av bondebakgrunn og hadde lav utdannelse – han var neppe særlig lesekyndig. Han vant Mao Zedongs tillit, og ble dramatisk forfremmet mot slutten av borgerkrigen og ble leder for partiet, staten og det militære i nordøst-Kina.
Erik Krag
Erik Krag (født 13. januar 1902 i København, død 13. mai 1987 i Oslo) var en norsk litteraturhistoriker og professor, kjent for sine studier av russisk litteratur.
Han var sønn av forfatterparet Thomas Peter Krag (1868–1913) og Iben Nielsen (1878–1950) samt bror til slektsforsker Hans Krag (1904–84). Moren giftet seg igjen i 1912 med forfatteren Hjalmar Christensen. Erik selv ble gift i 1927 med Sonja Krjukova (1904–2001), datter av overlege Mikhail Krjukov (1866–1927) og Jelena Afonina (1873–1949).
Se Krag (slekt) for mer om farsslekta.
Amla
Amla (Phyllanthus emblica) er et løvtre som tilhører Vortemelkfamilien. Det er kjent for frukten med samme navn. Treet blir fra 8 til 18 meter høyt. Treet har en kroket stamme med spredende grener.
Frukten
Amla er et stikkelsbær som har svært store konsentrasjoner av C-vitaminer. Ifølge professor Rune Blomhoff ved Universitetet i Oslo inneholder Amla fem ganger så mye antioksidanter som blåbær.
Amla selges i tablettform i en rekke helsekostbutikker.
Ralph Molina
Ralph Molina (født 22. juni 1943 på Puerto Rico) er en amerikansk musiker, mest kjent som trommeslager i Crazy Horse som hovedsakelig har vært backingsbandet til Neil Young..