cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Skogsnutebiller
Skadedyr
Det alvorligste skadedyret i denne gruppen er gransnutebillen (Hylobius abietis). Tross navnet går den like gjerne på furu, og billene som lever på furu vokser seg større enn de som lever på gran. Denne billen er ganske stor (7 – 12 mm), svart med mønster av gule skjell. De voksne billene kan overvintre flere ganger og kommer gjerne fram i april. De flyr på ettermiddagen og kvelden på varme sommerdager. Billene gnager i barken på unge trær og etterlater seg traktformede groper. Trær som er hardt angrepet kan stryke med av uttørking og soppangrep. Hunnene legger egg på røttene på ferske stubber, der larvene utvikler seg unde barken. Av denne grunnen er skadeproblemene størst på unge trær på eller ved ferske hogstflater der det finnes rikelig med stubber, mens billen sjelden når store tettheter i naturlig skog. Larveutviklingen tar 3-5 år i Nord-Europa. Artene i slekten Pissodes og andre Hylobius-arter kan av og til også gjøre noe skade på bartrær, men vanligvis bare på trær som alt er svekket av andre grunner.
Systematisk inndeling / norske arter
Artene her plassert i underfamilien Bagoinae blir ofte også regnet til Molytinae.
Michael Rose
Hugh «Michael» Rose (født 1940 i Quetta i Britisk India) er en britisk general. Han er mest kjent for sin rolle under Jugoslavia-krigene, da han var sjef for UNPROFOR i Bosnia-Hercegovina.
Militær karriere
Rose er utdannet ved Cheltenham College og studert ved University of Oxford og Sorbonne.
I 1994 ble Rose sjef for UNPROFOR, FNs styrke i Bosnia-Hercegovina. Etter å ha avsluttet tjenesten i Bosnia-Hercegovina 1995 fikk han igjen landkommando i Storbritannia, før han til 1997 gjorde tjeneste som generaladjutant og aide-de-camp for Storbritannias dronning.
Etter endt tjeneste i det britiske forsvaret har Rose arbeidet som direktør i det private sikkerhetsfirmaet Control Risks Group. Han har også markert seg som motstander av statsminister Tony Blairs støtte til invasjonen av Irak i 2003.
Utmerkelser
Rose er tildelt en rekke utmerkelser. Han fikk i 1981 Queen's Gallantry Medal. I 1986 ble han utnevnt til kommandør av Order of the British Empire. Rose ble i 1994 utnevnt til Knight Commander av Order of the Bath og derved adlet. han har deretter rett til å føre tiltaleformen Sir foran sitt navn. I 1995 ble han tildelt Distinguished Service Order. Rose er kommandør av den franske Æreslegionen.
Han er også hedret med utnevnelse til Colonel of the Regiment for Coldstream Guards.
Anders Hammer Strømman
Anders Hammer Strømman (født 10. april 1975) er professor i industriell økologi ved Program for industriell økologi ved NTNU. Han har, sammen med Francesco Cherubini, utviklet en analysemetode for klimaeffekten av CO2 fra biomasse, og han er kjent blant annet for livsløpsstudier av produksjon av elbilbatterier. Strømman var medforfatter for den femte hovedrapporten fra FNs klimapanel (IPCC). Han er også medforfatter, i The Working Group III, for den sjette hovedrapporten: Climate Change 2022: Mitigation of Climate Change.
I 2011 mottok han the Laudise Medal fra The International Society for Industrial Ecology (ISIE), som anerkjennelse for sin forskning. «Laudise-medaljen tildeles en forsker under 36 år for fremragende prestasjoner innen industriell økologi.»
Publikasjoner
Strømman har (pr. 2021) publisert mer enn 100 artikler, flere av dem i Nature.
Paul Eber
Paul Eber (født 8. november 1511 i Kitzingen, død 10. desember 1569 i Wittenberg) var en tysk luthersk teolog. Han ble født i Kitzingen i Franken og tok utdannelsen sin i Nürnberg og Wittenberg, hvor han ble en nær venn av Philipp Melanchthon.
I 1541 ble han utnevnt til professor i latinsk grammatikk i Wittenberg, og i 1557 professor i Det gamle testamentet. Året etter ble han ordinert til prest. Han arbeidet i et stort fagområde, og publiserte en håndbok over jødisk historie, en historist kalender som skulle ta over for den romerske helgenkalenderen, og er revisjon av Vulgata.
Forskningssenter for klinisk behandling
Forskningssenter for klinisk behandling (forkortet FKB) (engelsk: Centre for Clinical Treatment Research) er en betegnelse på en type medisinske forskningssentre som tilføres kapital fra forskningsrådet for å bygge opp behandlingsforskning på høyt nivå.
Norge
Det første norske forskningssenter for klinisk behandling (FKB ) ble Neuro-SysMed ved Haukeland Universitetssykehus og Universitetet i Bergen. De fikk finansiering fra forskningsrådet for 8 år, totalt 160 millioner, i tillegg til tilsvarende egenfinansiering.
Ski-VM 2023 – Lagsprint menn
Lagsprint menn under Ski-VM 2023 ble arrangert 26. februar 2023.
Finale
Rennet startet kl. 14:00.
Pteromalidae
Pteromalidae er en gruppe som hører til blant parasittvepsene og er en familie i ordenen vepser. Gruppen er artsrik og omfatter rundt 3450 kjente arter fordelt på ca. 640 slekter og ca. 31 underfamilier. Det er funnet ca. 1400 arter i Europa, og man regner med at det finst 500 arter i Norge, men det er foreløpig registrert 276 arter. Det er liten tvil om av denne "familien" er en kunstig gruppering, som består av alle Chalcidoidea med 5-leddete føtter, som ikke viser typiske kjennetegn på noen av de andre, anerkjente familiene innen denne gruppen. Gruppen kommer ganske sikkert til å bli delt opp i framtiden. Et flertall av artene føres til den artsrike underfamilien Pteromalinae.
Utseende
Små, kompakte, metallisk fargede snylteveps. De fleste er ganske små (1 – 3 mm), men det finnes arter som er opptil 48 mm lange. Antennene er vanligvis knebøyde og består av 8-13 ledd. Beina er vanligvis spinkle, føttene er fem-leddete. Bakkroppen er oftest konisk, hunnens eggleggingsrør ofte ganske langt. Vingene er uten markert årenett, mange er også vingeløse. Enkelte har et avvikende utseende, for eksempel de svært lange og slanke artene i underfamilien Leptofoeninae som blir flere centimeter lange.
Levevis
Gruppen utviser et svært mangfold av variasjoner av parasittisme. Dette har trolig i alle fall delvis sammenheng med at Pteromalidae er en kunstig gruppe satt sammen av ulike vepsegrupper som ikke er innbyrdes nært beslektet. Noen grupper bør betegnes som rovdyr og ikke parasitoider, siden larven dreper mange vertslarver under sin utvikling. Det er også noen arter som er planteetere, disse er gjerne såkalte inkviliner som lever inne i galler laget av andre insekter, av gallematerialet. En stor del av artene snylter på larver eller pupper av tovinger, biller, Vepser, sommerfugler eller lopper. De kan leve enkeltvis eller mange sammen inne i en vert, inne i verten (endoparasitoider) eller på utsiden (ektoparasitoider). En del snylter på insekter som selv er parasitoider, de er dermed hyperparasitoider. Pteromalidene er en ganske viktig gruppe for biologisk kontroll av skadeinsekter.
Recessiv
Recessiv stammer fra latin og betyr vikende. Uttrykket brukes ofte i biologisk sammenheng, spesielt når det snakkes om arveegenskaper i genetikken. Recessiv genvariant er den genvarianten som ikke er bestemmende for fenotypen til et individ før den opptrer i homozygot form. Recessive gener blir skrevet med liten bokstav i krysningsskjemaer.
Se også
Recessiv
VM i friidrett 2009 – 100 meter menn
Øvelsen 100 meter menn ved VM i friidrett 2009 ble avholdt på Olympiastadion i Berlin på 15. august og 16. august.
Rekorder
Følgende ny rekord ble satt under konkurransen:
Forsøksheat
Kvalifisering: De tre første utøverne i hvert heat og dessuten de fire utøverne med de beste tidene ellers kvalifiserte seg til kvarftfinalene.
Kvartfinaler
Kvalifisering: De tre første utøverne i hvert heat og dessuten den utøveren med den beste tiden ellers kvalifiserte seg til semifinale.
Rin Nakai
Rin Nakai (født 22. oktober 1986) er en japansk kampsportutøver. Hun har deltatt i organisasjonene Pancrase, Smackgirl og Valkyrie, og startet sin Mixed martial arts (MMA)-karriere i 2006.
Curtiss F6C Hawk
Curtiss F6C Hawk var et jagerfly brukt av den amerikanske marine, og var i utgangspunktet identisk med den amerikanske hærens Curtiss P-1 Hawk. Flyene som ble levert til den amerikanske marine skilte seg i utgangspunktet ikke fra de levert til hæren i annet enn betegnelsen. Marinen brukte frem til 1962 et system hvor første bokstav/bokstavgruppe stod for flytype, etterfulgt av et siffer som representerte hvilket fly i rekken av denne flytypen produsenten hadde levert til marinen ( hvis det var det første uteble sifferet ), og en siste bokstav som representerte produsenten. F6C står for «F» for «Fighter» ( jagerfly ), «6» for den sjette jagerflytypen produsenten har levert til marinen og «C» for Curtiss som produserte flyet. Men på grunn av andre behov og prioriteringer skilte raskt F6C-serien seg fra P-1-serien.
Stortingsvalget 2013
Stortingsvalget 2013 var et valg i Norge høsten 2013. Det ble valgt 169 representanter til Stortinget for perioden 2013–2017. Samtidig ble sametingsvalget 2013 avholdt. Valgdagen var mandag 9. september, men 206 av landets 428 kommuner avholdt også valg søndag 8. september.
Curtiss F6C Hawk
Varianter
F6C-1 – Fem F6C-1 ble levert til U.S. Navy fra september 1925. Denne modellen var stort sett identisk med P-1, men kunne påmonteres flottører. To F6C-1 ble senere oppgradert til samme standard som F6C-2.
Stortingsvalget 2013
Valget gav en solid seier for den borgerlige blokka. Høyre, Fremskrittspartiet, Kristelig Folkeparti og Venstre fikk i alt 96 mandater mot de rødgrønne partienes 72 (Arbeiderpartiet, Senterpartiet, Sosialistisk Venstreparti). Et så stort flertall har ingen av blokkene hatt etter andre verdenskrig. Arbeiderpartiet gjorde sitt nest dårligste stortingsvalg siden 1924. Senterpartiet og Sosialistisk Venstreparti gjorde begge sine dårligste stortingsvalg noensinne. Høyre ble valgets vinner med en framgang på 18 mandater. Venstre kom over sperregrensa og fikk en framgang på 7 mandater. Miljøpartiet De Grønne ble for første gang representert på Stortinget med ett mandat, fra Oslo. Valgresultatet førte til at Jens Stoltenbergs andre regjering gikk av, og at Erna Solberg danna ny regjering utgått av Høyre og Frp.
Curtiss F6C Hawk
Varianter
F6C-2 – Denne versjonen ble levert til U.S. Navy fra november 1925, og skilte seg fra F6C-1 ved en forsterkning av skroget og andre endringer nødvendig for bruk på hangarskip. I alt seks F6C-2 ble bygget, inkludert to ombygde F6C-1.
Stortingsvalget 2013
Ei forsøksordning med stemmegivning over internett blei videreført fra valget i 2011 i en del kommuner.
Curtiss F6C Hawk
Varianter
F6C-3 – 35 F6C-3 ble levert til U.S. Navy fra oktober 1926, og to F6C-1 ble i tillegg oppgradert til F6C-3 standard. Denne versjonen tilsvarte P-1A, men brukte én 7,62 mm mitraljøse og én 12,7 mm mitraljøse som standard bestykning.
Stortingsvalget 2013
Resultatsammendrag
Oversiktene nedafor er basert på endelige valgresultater fra Kommunal- og regionaldepartementet og fra Statistisk sentralbyrå.
Stemmetall fordelt på partiene (i promille):
Curtiss F6C Hawk
Varianter
F6C-4 – 31 F6C-4 ble levert til U.S. Navy fra februar 1927, utstyrt med Pratt & Whitney R-1340 Wasp 9-sylindrede luftavkjølte stjernemotorer etter at U.S. Navy hadde bestemt seg for å kun bruke stjernemotorer av vedlikeholdshensyn.
Jean-Baptiste-François Pitra
Jean-Baptiste-François Pitra (født 1. august 1812 i Champforgeil ved Autun i Frankrike, død 9. februar 1889 i Roma) var en av den katolske kirkes kardinaler.
Stortingsvalget 2013
Resultatsammendrag
Stortingsmandater fordelt på partiene (i promille):
Stortingsmandater fordelt på partiene:
Resultatoversikt for hele velgermassen
De totalt 3 641 994 stemmeberettigede borgerne i riket gjorde følgende valg med stemmeretten sin:
Jean-Baptiste-François Pitra
Liv og virke
Han var en fremragende patristiker og arkeolog, og var en av hovedmedarbeiderne til Abbé Migne ved utarbeidelsen av de to patrologiseriene som bærer hans navn.
Stortingsvalget 2013
Bakgrunn og forberedelser
Etter stortingsvalget 2005 overtok Jens Stoltenbergs andre regjering («den rødgrønne», bestående av Arbeiderpartiet, Senterpartiet og Sosialistisk Venstreparti) regjeringskontorene i Norge. Ved valget i 2009 fikk denne koalisjonen fornya sitt mandat.
Ny mandatfordeling
Etter ei grunnlovsendring i 2003 skal fordelinga av mandater mellom fylkene vurderes på nytt foran annethvert stortingsvalg, og ved 2013-valget var det første gang dette skjedde. Fordelinga skjer på grunnlag av fylkenes innbyggertall og areal, idet hvert fylke får et fordelingstall som dannes ved at arealet multiplisert med 1,8 legges til innbyggertallet per 1. januar året før valgåret (denne gangen altså 1. januar 2012). Omfordelinga gjorde at Nord-Trøndelag, Hedmark, Nordland, Sogn og Fjordane og Troms mista et mandat hver. Oslo fikk to representanter i tillegg, mens Akershus, Rogaland og Hordaland hver fikk én mer enn ved stortingsvalga i 2005 og 2009. Denne nye mandatfordelinga gjelder da også for valget i 2017.
Jean-Baptiste-François Pitra
Liv og virke
Han ble kreert til kardinal i mars 1863 av pave Pius IX, med San Tommaso in Parione som tittelkirke.
Episkopalgenealogi
Hans episkopalgenealogi er:
Stortingsvalget 2013
Lister og kandidater
Fristen for innlevering av valglister var i 2013 2. april. Totalt var det 21 partier som fikk godkjent sine lister. Tretten partier stilte i samtlige fylker, mens det var tre lister som stilte i bare ett fylke.
Totalt stilte 4,082 personer som kandidater. Litt over fire prosent av disse kunne altså få plass på Stortinget. Antallet var i underkant av 400 flere enn ved sist stortingsvalg. 40,3 prosent av kandidatene var kvinner. 27,5 av førstekandidatene var kvinner. Snittalderen var 46,5 år, yngste kandidat var 17 år og eldste 96 år.
Nasjonale meningsmålinger
Månedlige gjennomsnitt av samtlige nasjonale meningsmålinger om stortingsvalg det siste året (velgerandeler i prosent, antall stortingsrepresentanter i parentes):
Skolevalg
Skolevalget ble avholdt mellom 26. august og 3. september 2013 på 411 videregående skoler over hele landet med totalt 184 678 elever. Valgdeltagelsen var på rekordhøye 81,1 %, og det ble avgitt 149 753 stemmer.
Valgresultatet ble en stor seier for Høyre som ble største parti med 28,1 % av stemmene, en fremgang på 12 prosentpoeng fra skolevalget i forrige stortingsvalg (2009). Dette var partiets beste resultat i et skolevalg noensinne, og det nest beste resultatet for noe parti i et skolevalg noensinne.
Arbeiderpartiet fikk 23,2 %, Fremskrittspartiet 15,6 %, Venstre 6,7 %, Sosialistisk Venstreparti 5,0 %, Piratpartiet 4,3 %, Senterpartiet 4,2 %, Miljøpartiet De Grønne 3,8 %, Rødt 3,7 %, Kristelig Folkeparti 2,8 %, De Kristne 0,6 %, Pensjonistpartiet 0,6 %, Kystpartiet 0,5 %, Demokratene i Norge 0,3 %, Det Liberale Folkepartiet 0,2 %, Norges Kommunistiske Parti 0,2 %, Kristent Samlingsparti 0,1 % og Sykehus til Alta 0,1 %. Samfunnspartiet, Folkemakten og Folkelisten mot Oljeboring i Lofoten, Vesterålen og Senja fikk alle under en promille av stemmene nasjonalt.
De rødgrønne regjeringspartiene (Ap+Sp+SV) fikk til sammen 32,4 %, den borgerlige opposisjonen (H+Frp+KrF+V) 53,2 %.
Valgkamp
Valgkampen mot valg i Norge starter vanligvis etter fellesferien (valget i 2011 var et unntak), men før det avholdes landsmøter. Samtlige partier representert på Stortinget i perioden 2009-2013 holdt landsmøte våren 2013. På disse landsmøtene sa enkelte partiledere, henholdsvis Knut Arild Hareide og Trine Skei Grande at de ikke søkte en statsministerposisjonen, men heller en ministerpost. De to største partienes ledere, Solberg og Stoltenberg ga uttrykk for interesse for posisjonen. På venstresiden står det rødgrønne alternativet samlet for en ny regjeringsperiode. På høyresiden finnes det to hovedalternativer: Et borgerlig alternativ likt sammensetningen i regjeringen fra 2001 til 2005 og et alternativ med Høyre og Fremskrittspartiet. Flere ulike scenarier er dog mulige ifølge valgforskere.
Landsmøter
Under det som er blitt omtalt som Landsmøtevåren 2013 la alle de syv Stortingspartiene frem deler av sin politiske plattform for den kommende perioden. Sosialistisk Venstreparti holdt sitt landsmøte allerede i midten av mars, mens Senterpartiet, Venstre, Arbeiderpartiet, Kristelig Folkeparti og Miljøpartiet De Grønne avholdt sine respektive møter i april, i angitt rekkefølge for øvrig. Høyre avholdt sitt landsmøte i begynnelsen av mai og Fremskrittspartiet i slutten av mai.
Statsministerkandidater
Statsminister Jens Stoltenberg stilte til gjenvalg. Erna Solberg, leder av Høyre ble omtalt som statsministerkandidat og Siv Jensen er et tredje alternativ. Ingen andre partiledere uttrykte ønske om å stille som statsminister. Norstat sammen med NRK spurte nordmenn hvem de ønsker som statsminister, og fra november 2011 var Solberg den foretrukne, men fra september 2012 var Stoltenberg og Solberg vært jevne. Siv Jensen hadde rundt 10 % av landets støtte som statsminister ifølge NRK. TV-programmet Debatten på TV 2 med programleder Oddvar Stenstrøm ble først sendt i juni der Stoltenberg og Solberg debatterte.
Regjeringsalternativer
Aftenposten la i desember 2012 frem, med bakgrunn i intervju med valgforsker Bernt Aardal 16 ulike regjeringsalternativer. I tillegg til de daværende syv partiene på Stortinget viste artikkelen til at Miljøpartiet De Grønne og Rødt kan fungere som avgjørende vippepartier. Samtidig åpner artikkelens forfattere for at sentrumspartiene Senterpartiet, Venstre og Kristelig Folkeparti kan fungere som vippepartier hvis de velger heller å arbeide med rødgrønn side heller enn borgerlig side. Venstres nekt for samarbeid med Fremskrittspartiet er et eksempel på dette. De tre rødgrønne partiene ønsker å fortsette som en samlet regjering i en tredje periode, men hvis de ikke oppnår flertall sammen hevder artikkelforfatterne at det finnes tre alternativer:
Alle rødgrønne regjeringsalternativer har Jens Stoltenberg som statsministerkandidat. Det vil da bli hans fjerde periode, der den andre og tredje har vært hele perioder på fire sammenhengende år hver. Stoltenbergs første regjering satt i halvannet år.
Alaskayupik
Alaskayupik (også kalt yupik, yup'ik eller sentralyup'ik) er et yupik-språk i den eskimoisk-aleutiske språkfamilien. Det blir snakka i vestlige og sørvestlige deler av den amerikanske delstaten Alaska. Både målt etter talere og etter størrelsen på folkegruppa er alaskayupik det største språket snakka av urfolk i Alaska. Omtrent 10 000 av de 21 000 sentralalaskiske yupikene snakker språket. Yupik er førstespråket for barn i ca. 17 av de 68 yupiklandsbyene.
Stortingsvalget 2013
Regjeringsalternativer
På borgerlig side og i sentrum har det siden valget i 2009 vært uenigheter om samarbeidspartnere. Det såkalte «blåblå alternativet», en regjering med Høyre og Fremskrittspartiet er ikke foretrukket av verken Kristelig Folkeparti eller Venstre. Leder i KrF, Knut Arild Hareide uttalte at han ikke mente en regjering med Høyre og Fremskrittspartiet var noe bedre enn et rødgrønt alternativ. Både Venstre og Kristelig Folkeparti ser muligheter for samarbeid om statsbudsjettet med Arbeiderpartiet hvis Fremskrittspartiet fortsetter å nekte å «være noe støtteparti for en borgelig regjering de selv ikke er en del av». Hareide sa forøvrig at han og KrF ønsket en regjering med Høyre, Venstre og KrF heller enn å samarbeide med FrP på sitt landsmøte. Også Venstres Trine Skei Grande ga uttrykk ved landsmøtet om at en regjering Venstre ønsker består av Høyre, Kristelig Folkeparti og Venstre da hun sa at «det er velgerne som bestemmer hvilken regjering vi får. Stemmer de på Venstre får de en blågrønn regjering». Fremskrittspartiet var ikke enig internt i juni 2013 om hvorvidt de ønsket å samarbeide med Krf og Venstre i en fullstendig borgerlig regjering, mens Høyre er åpen for denne muligheten.
Gjennomføring
Valget skulle etter valgloven finne sted en mandag i september måned. Kongen i statsråd fastsatte valgdagen til 9. september. Det enkelte kommunestyre kunne også velge å holde valg dagen før. Som ved flere tidligere valg var forhåndsstemming og stemming fra utlandet mulig. Som ved lokalvalget 2011 ble det videreført en forsøksordning med elektronisk stemmegivning over internett («e-valg»). Enkelte kommuner utprøvde i 2011 stemmerett for 16-åringer, men dette ble ikke videreført ved valget i 2013 og Arbeiderpartiets landsmøte sa nei til å innføre ordningen permanent. Valgobservasjon ble for første gang gjennomført i Norge ved valget i 2009, og ved valget i 2013 var observatører invitert til å vurdere en offisiell observasjon. Oslo avholdt også en folkeavstemning om kommunen skal søke om å få holde de Olympiske leker i 2022.
Alaskayupik
Alaskayupik har fem hoveddialekter:
Stortingsvalget 2013
Forhåndsstemmer
Nordmenn med stemmerett kunne avgi forhåndsstemme ved utenriksstasjoner i 114 land mellom 1. juli og 30. august. På Svalbard var fristen 4. september. Forhåndsstemme kunne avgis av alle nordmenn med stemmerett som ikke var i Norge på valgdagen 9. september, eller ikke hadde muligheten til å stille på valglokalet på denne datoen. Forhåndsstemme ble avgitt enten ved å møte opp på valglokalet eller gjennom brevstemme. Det ble registrert 842 398 stemmer nasjonalt før valget, som er flere enn noen gang tidligere.
Alaskayupik
Fonologi
* og  er ikke frikativer fonetisk sett, men  oppfører seg som (de andre) frikativene i systemet. oppfører seg som en frikativ i de andre eskimospråka.
Frikativer (og ) blir ustemt rett før og etter plosiver.
Stortingsvalget 2013
Valgobservatører
I begynnelsen av juni 2013 var Organisasjonen for sikkerhet og samarbeid i Europa (OSSE) invitert til å kartlegge forberedelsene til valget og vurderte hvorvidt offisiell valgobservasjon vil være nødvendig. Etter valget i 2009 publiserte organisasjonen en rapport for sin første valgobservasjon i landet der tilbakemeldingen var at «norske valg kjennetegnes av politisk pluralisme, respekt for grunnleggende frihet og rettigheter, stor offentlig tillit til at valgadministrasjonen er upartisk samt at hele prosessen er gjennomført med integritet». OSSE sendte 142 valgobservatører til Norge i 2009. OSSE observerte også e-valget i 2011.
Alaskayupik
Fonologi
Lange konsonanter blir ikke skrevet med dobbel konsonant, som i f.eks. grønlandsk, men med apostrof, som i navnet yup'ik. Dette blir skrevet med dobbel p i grønlandsk,.
Yupik har tre vokaler, a, i og u, som også kan være lange, pluss en schwa skrevet e. Vokalene i og u blir senka til og  foran uvularene q eller r, eller foran bakre a. Til forskjell fra grønlandsk blir ikke de bakre variantene skrevet med e eller o.
Jon Daly
Jonathan Daly (født 8. januar 1983 i Dublin) er en irsk fotballspiller som i sesongen 2009-2010 spiller for Scottish Premier League-klubben Dundee United, hvor han debuterte i en kamp mot Rangers 13. januar 2007.
Stortingsvalget 2013
Resultat fylke for fylke
Oversiktene nedenfor er basert på endelige resultater fra fylkesvalgstyrene og riksvalgstyret. I tabellene er oppgitt antall stemmer og prosentandel ved 2013-valget, avvik i prosentpoeng fra fylkestingsvalget i 2011 og fra stortingsvalget i 2009, antall stortingsmandater etter 2013-valget og endring i forhold til Stortingets sammensetning i perioden 2009–2013.
I oversiktene er det avvik mellom antallet oppmøtte og summen av antall godkjente, blanke og forkastede stemmer. Dette kan blant annet skyldes at noen av dem som har møtt opp (og dermed er avkrysset i manntallet), ombestemmer seg og likevel ikke avgir stemme.
Østfold
I Østfold var det 15 lister som stilte til valg. Det var 209,038 med stemmerett i fylket. 158,218 av disse møtte opp, det vil si 75,7 prosent. Det var 895 blanke stemmer og 213 stemmer som ble forkastet. De 157,262 godkjente stemmene fordelte seg slik:
Merknad til tabellen: Her skal inn opplysninger om hvilke lister som stilte i 2009 og 2011, men ikke nå jf. linja "Ikke liste nå" i tabellen.
Østfold har ni stortingsplasser. De åtte distriktsmandatene tilfalt:
Utjevningsmandatet gikk til Line Henriette Hjemdal fra Kristelig Folkeparti.
Ut av Stortinget gikk Thor Erik Forsberg (A), Wenche Olsen (A), Jon Jæger Gåsvatn (Frp) og Vigdis Giltun (Frp). Av disse var det bare Olsen som stilte til gjenvalg. Hun var for øvrig nærmest til å ta sistemandatet fra Høyre.
Akershus
I Akershus var det 17 lister som stilte til valg. Det var 394,439 med stemmerett i fylket. 322,271 av disse møtte opp, det vil si 81,7 prosent. Det var 1,267 blanke stemmer og 436 stemmer som ble forkastet. De 321,249 godkjente stemmene fordelte seg slik:
Merknad til tabellen: Her skal inn opplysninger om hvilke lister som stilte i 2009 og 2011, men ikke nå (jf. linja "Ikke liste nå" i tabellen.
Akershus har 17 stortingsplasser. De 16 distriktsmandatene tilfalt:
Utjevningsmandatet gikk til Bård Vegar Solhjell fra Sosialistisk Venstreparti. SV og Solhjell var også nærmest til å ta sistemandatet fra Høyre.
Ut av Stortinget gikk Gorm Kjernli (A), Morten Høglund (Frp), Hans Frode Asmyhr (Frp), Sonja Irene Sjøli (H), André Oktay Dahl (H) og Borghild Tenden (V). Knut Arild Hareide (KrF) stilte ikke til gjenvalg i Akershus. Derimot blei han valgt inn fra Hordaland.
Oslo
I Oslo var det 18 lister som stilte til valg. Valgstyret avviste et listeforslag fra Norsk Allianseparti. Det var 435,787 med stemmerett i fylket. 349,654 av disse møtte opp, det vil si 80,2 prosent. Det var 1,299 blanke stemmer og 83 stemmer som ble forkastet. De 348,542 godkjente stemmene fordelte seg slik:
Oslo har 19 stortingsplasser. De 18 distriktsmandatene tilfalt:
Utjevningsmandatet gikk til Hans Olav Syversen fra Kristelig Folkeparti.
Rødt (Bjørnar Moxnes) var nærmest til å ta sistemandatet fra Venstre.
Ut av Stortinget gikk Per-Kristian Foss (H), Peter N. Myhre (Frp) og Kristin Halvorsen (SV). Av disse stilte Myhre til gjenvalg.
Hedmark
I Hedmark var det 14 lister som stilte til valg. Det var 148,098 med stemmerett i fylket. 113,393 av disse møtte opp, det vil si 76,6 prosent. Det var 665 blanke stemmer og 102 stemmer som ble forkastet. De 112,723 godkjente stemmene fordelte seg slik:
Merknad til tabellen: Her skal inn opplysninger om hvilke lister som stilte i 2009 og 2011, men ikke nå (jf. linja "Ikke liste nå" i tabellen.
Utjevningsmandatet gikk til Karin Andersen fra Sosialistisk Venstreparti.
Høyre (Rangdi Wetterhus Krogstad) var nærmest til å ta sistemandatet fra Senterpartiet.
Ut av Stortinget gikk Thomas Breen (A) og Per Roar Bredvold (Frp). Ingen av dem stilte til gjenvalg.
Scioporus
Scioporus er en gruppe (slekt) av biller som hører til underfamilien smalkortvinger (Paederinae) i den store familien kortvinger (Staphylinidae).
Utbredelse
Slekten er utbredt i Sør- og Mellom-Amerika.
Stortingsvalget 2013
Oppland
I Oppland var det 15 lister som stilte til valg. Det var 142,014 med stemmerett i fylket. 107,923 av disse møtte opp, det vil si 76,0 prosent. Det var 488 blanke stemmer og 108 stemmer som ble forkastet. De 107,409 godkjente stemmene fordelte seg slik:
Merknad til tabellen: Her skal inn opplysninger om hvilke lister som stilte i 2009 og 2011, men ikke nå (jf. linja "Ikke liste nå" i tabellen.
Oppland har sju stortingsplasser. De seks distriktsmandatene tilfalt:
Utjevningsmandatet gikk til Ketil Kjenseth fra Venstre.
Høyre (Jørand Ødegård Lunde) var nærmest til å ta sistemandatet fra Senterpartiet.
Ut av Stortinget gikk Torstein Rudihagen (A) og Aksel Hagen (SV). Sistnevnte stilte til gjenvalg.
Buskerud
I Buskerud var det 15 lister som stilte til valg. Det var 193,404 med stemmerett i fylket. 150,544 av disse møtte opp, det vil si 77,8 prosent. Det var 817 blanke stemmer og 289 stemmer som ble forkastet. De 149,811 godkjente stemmene fordelte seg slik:
Merknad til tabellen: Her skal inn opplysninger om hvilke lister som stilte i 2009 og 2011, men ikke nå (jf. linja "Ikke liste nå" i tabellen.
Utjevningsmandatet gikk til Per Olaf Lundteigen fra Senterpartiet. Lundteigen og Sp var også nærmest til å ta sistemandatet fra Fremskrittspartiet.
Ut av Stortinget gikk Laila Gustavsen (A) og Ulf Erik Knudsen (Frp). Gustavsen stilte til gjenvalg.
Vestfold
I Vestfold var det 15 lister som stilte til valg. Det var 176,779 med stemmerett i fylket. 138,682 av disse møtte opp, det vil si 78,4 prosent. Det var 707 blanke stemmer og 75 stemmer som ble forkastet. De 138,043 godkjente stemmene fordelte seg slik:
Vestfold har sju stortingsplasser. De seks distriktsmandatene tilfalt:
Utjevningsmandatet gikk til Anders Tyvand fra Kristelig Folkeparti.
Høyre (Karen Anne Kjendlie) var nærmest til å ta sistemandatet fra Fremskrittspartiet.
Ut av Stortinget gikk Steinar Gullvåg (A), Inga Marte Thorkildsen (SV) og Per Arne Olsen (Frp). De to førstnevnte stilte til gjenvalg.
Telemark
I Telemark var det 14 lister som stilte til valg. Det var 128,352 med stemmerett i fylket. 98,361 av disse møtte opp, det vil si 76,6 prosent. Det var 455 blanke stemmer og 112 stemmer som ble forkastet. De 97,878 godkjente stemmene fordelte seg slik:
Merknad til tabellen: Her skal inn opplysninger om hvilke lister som stilte i 2009 og 2011, men ikke nå (jf. linja "Ikke liste nå" i tabellen.
Utjevningsmandatet gikk til Geir Bekkevold fra Kristelig Folkeparti.
Høyre (Solveig Sundbø Abrahamsen) var nærmest til å ta sistemandatet fra Arbeiderpartiet.
Ut av Stortinget gikk Gunn Olsen (A) og Sigvald Oppebøen Hansen (A), som ikke stilte til gjenvalg.
Aust-Agder
I Aust-Agder var det 15 lister som stilte til valg. Det var 81,864 med stemmerett i fylket. 63,291 av disse møtte opp, det vil si 77,3 prosent. Det var 315 blanke stemmer og 110 stemmer som ble forkastet. De 62,900 godkjente stemmene fordelte seg slik:
Merknad til tabellen: Her skal inn opplysninger om hvilke lister som stilte i 2009 og 2011, men ikke nå (jf. linja "Ikke liste nå" i tabellen.
Aust-Agder har fire stortingsplasser. De tre distriktsmandatene tilfalt:
Utjevningsmandatet gikk til Kjell Ingolf Ropstad fra Kristelig Folkeparti. Ropstad og KrF var også nærmest til å ta sistemandatet fra Fremskrittspartiet.
St. Roch kapell og St. Anton kapell
St. Roch kapell og St. Anton kapell (polsk Kapliczki św. Rocha i św. Antoniego) ligger i Łagiewniki-skogen ved Wycieczkowa-gaten 75 i Łódź. Et av trekapellene, St. Anton kapell, regnes for å være byens eldste severdighet.
Stortingsvalget 2013
Aust-Agder
Dette er de samme fire som representerte fylket i forrige periode.
Vest-Agder
I Vest-Agder var det 16 lister som stilte til valg. Det var 126,317 med stemmerett i fylket. 98,096 av disse møtte opp, det vil si 77,7 prosent. Det var 344 blanke stemmer og 163 stemmer som ble forkastet. De 97,640 godkjente stemmene fordelte seg slik:
Merknad til tabellen: Her skal inn opplysninger om hvilke lister som stilte i 2009 og 2011, men ikke nå (jf. linja "Ikke liste nå" i tabellen.
St. Roch kapell og St. Anton kapell
Det finnes mange legender rundt kapellenes oppreisning. De knytter imidlertid alle kapellene til åpenbaringer av St. Anton på 1670-tallet, da Łagiewniki-skogen ble eid av den adelige Żeleski-familien. Siden helgenen viste seg i fransiskanerdrakt ble det sendt bud på fransiskanerne, som tok med seg et maleri av St. Anton og plasserte det i et trekapell viet til St. Anton. Den 22. juni 1680 ble Łagiewniki-skogen erklært et mirakuløst sted av den katolske kirke, og fransiskanerne fikk samtidig status som stedets voktere.
På grunn av mange pilegrimer ble det i 1682 reist en stor trekirke på det opprinnelige stedet til kapellet samt et trekloster med plass til 12 munker. Trekirken ble ombygd til en barokk murkirke i årene 1701–1723 (St. Anton kirke). Trekapellet fra 1676 ble derimot forflyttet til den såkalte «Pustelnia» (i dag Wycieczkowa-gaten), ved siden av St. Roch kapell fra begynnelsen av det 18. århundre.
Stortingsvalget 2013
Vest-Agder
Vest-Agder har seks stortingsplasser. De fem distriktsmandatene tilfalt:
Utjevningsmandatet gikk til Odd Omland fra Arbeiderpartiet. Omland og A var også nærmest til å ta sistemandatet fra Kristelig Folkeparti.
Ut av Stortinget gikk Henning Skumsvoll (Frp), Peter Skovholt Gitmark (H), Dagrun Eriksen (KrF) og Alf Egil Holmelid (SV). Av disse var det bare Holmelid som stilte til gjenvalg.
Rogaland
I Rogaland var det 17 lister som stilte til valg. Det var 308,988 med stemmerett i fylket. 241,424 av disse møtte opp, det vil si 78,1 prosent. Det var 846 blanke stemmer og 195 stemmer som ble forkastet. De 240,595 godkjente stemmene fordelte seg slik:
Merknad til tabellen: Her skal inn opplysninger om hvilke lister som stilte i 2009 og 2011, men ikke nå (jf. linja "Ikke liste nå" i tabellen.
Rogaland har 14 stortingsplasser. De 13 distriktsmandatene tilfalt:
Utjevningsmandatet gikk til Iselin Nybø fra Venstre. Nybø og Venstre var også nærmest til å ta sistemandatet fra Senterpartiet.
Ut av Stortinget gikk Ketil Solvik-Olsen (Frp), Øyvind Vaksdal (Frp), Tore Nordtun (A), Torfinn Opheim (A), Dagfinn Høybråten (KrF), Magnhild Meltveit Kleppa (Sp) og Hallgeir Langeland (SV). Bare sistnevnte stilte til gjenvalg.
Hordaland
Merknad til tabellen: Her skal inn opplysninger om hvilke lister som stilte i 2009 og 2011, men ikke nå (jf. linja "Ikke liste nå" i tabellen.
Hordaland har 16 stortingsplasser. De 15 distriktsmandatene tilfalt:
Utjevningsmandatet gikk til Ove Trellevik fra Høyre.
Fremskrittspartiet (Laila Marie Reiertsen) var nærmest til å ta sistemandatet fra Senterpartiet.
Ut av Stortinget gikk Anne-Grete Strøm-Erichsen (A), Hilde Magnusson Lydvo (A), Dag Ole Teigen (A), Arne Sortevik (Frp), Karin S. Woldseth (Frp), Laila Marie Reiertsen (Frp), Henning Warloe (H) og Laila Dåvøy (KrF). Av disse var det bare Reiertsen som ønska gjenvalg.
Sogn og Fjordane
I Sogn og Fjordane var det 13 lister som stilte til valg. Det var 78,280 med stemmerett i fylket. 61,403 av disse møtte opp, det vil si 78,4 prosent. Det var 253 blanke stemmer og 61 stemmer som ble forkastet. De 61,172 godkjente stemmene fordelte seg slik:
Merknad til tabellen: Her skal inn opplysninger om hvilke lister som stilte i 2009 og 2011, men ikke nå (jf. linja "Ikke liste nå" i tabellen.
Sogn og Fjordane har fire stortingsplasser. De tre distriktsmandatene tilfalt:
Fremskrittspartiet (Frank Willy Pedersen Djuvik) var nærmest til å ta sistemandatet fra Høyre.
Ut av Stortinget gikk Tor Bremer (A) og Åge Starheim (Frp). Bremer stilte til gjenvalg.
Møre og Romsdal
I Møre og Romsdal var det 13 lister som stilte til valg. Det var 187,682 med stemmerett i fylket. 143,875 av disse møtte opp, det vil si 76,7 prosent. Det var 591 blanke stemmer og 152 stemmer som ble forkastet. De 143,291 godkjente stemmene fordelte seg slik:
Merknad til tabellen: Her skal inn opplysninger om hvilke lister som stilte i 2009 og 2011, men ikke nå (jf. linja "Ikke liste nå" i tabellen.
Møre og Romsdal har ni stortingsplasser. De åtte distriktsmandatene tilfalt:
Utjevningsmandatet gikk til Pål Farstad fra Venstre. Farstad Og Venstre var også nærmest til å ta sistemandatet fra Senterpartiet.
Ut av Stortinget gikk Svein Gjelseth (A), Tove Lise Torve (A) og Mette Hanekamhaug (Frp). De to sistnevnte ønska gjenvalg.
Sør-Trøndelag
I Sør-Trøndelag var det 17 lister som stilte til valg. Det var 222,149 med stemmerett i fylket. 175,977 av disse møtte opp, det vil si 79,2 prosent. Det var 777 blanke stemmer og 227 stemmer som ble forkastet. De 175,366 godkjente stemmene fordelte seg slik:
Merknad til tabellen: Her skal inn opplysninger om hvilke lister som stilte i 2009 og 2011, men ikke nå (jf. linja "Ikke liste nå" i tabellen.
Sør-Trøndelag har ti stortingsplasser. De ni distriktsmandatene tilfalt:
Utjevningsmandatet gikk til Snorre Valen fra Sosialistisk Venstreparti.
Høyre (Torhild Aarbergsbotten) var nærmest til å ta sistemandatet fra Senterpartiet.
Ut av Stortinget gikk Gunn Karin Gjul (A), Tord Lien (Frp), Ola Borten Moe (Sp) og Øyvind Håbrekke (KrF). Bare Håbrekke stilte til gjenvalg.
Nord-Trøndelag
I Nord-Trøndelag var det 14 lister som stilte til valg. Det var 99,921 med stemmerett i fylket. 76,824 av disse møtte opp, det vil si 76,9 prosent. Det var 343 blanke stemmer og 91 stemmer som ble forkastet. De 76,500 godkjente stemmene fordelte seg slik:
Merknad til tabellen: Her skal inn opplysninger om hvilke lister som stilte i 2009 og 2011, men ikke nå (jf. linja "Ikke liste nå" i tabellen.
Nord-Trøndelag har fem stortingsplasser. De fire distriktsmandatene tilfalt:
Utjevningsmandatet gikk til André N. Skjelstad fra Venstre.
Ut av Stortinget gikk Gerd Janne Kristoffersen (A), Susanne Bratli (A), Robert Eriksson (Frp), Lars Peder Brekk (Sp) og Lars Myraune (H). Eriksson var den av disse som stilte til gjenvalg. Han var også nærmest til å ta sistemandatet fra Høyre. I stedet blei han statsråd i Erna Solbergs regjering.
Nordland
I Nordland var det 17 lister som stilte til valg. Det var 179,464 med stemmerett i fylket. 133,933 av disse møtte opp, det vil si 74,6 prosent. Det var 672 blanke stemmer og 223 stemmer som ble forkastet. De 133,286 godkjente stemmene fordelte seg slik:
Merknad til tabellen: Her skal inn opplysninger om hvilke lister som stilte i 2009 og 2011, men ikke nå (jf. linja "Ikke liste nå" i tabellen.
Nordland har ni stortingsplasser. De åtte distriktsmandatene tilfalt:
Utjevningsmandatet gikk til Janne Sjelmo Nordås fra Senterpartiet. Nordås og Sp var også nærmest til å ta sistemandatet fra Arbeiderpartiet (manglet kun 112 stemmer).
Ut av Stortinget gikk Tor-Arne Strøm (A), Lillian Hansen (A), Ivar Kristiansen (H), Geir-Ketil Hansen (SV) og Torgeir Trældal (Frp). Ingen av dem ønska gjenvalg.
Troms
I Troms var det 15 lister som stilte til valg. Det var 118,612 med stemmerett i fylket. 88,781 av disse møtte opp, det vil si 74,8 prosent. Det var 490 blanke stemmer og 96 stemmer som ble forkastet. De 88,270 godkjente stemmene fordelte seg slik:
Troms har seks stortingsplasser. De fem distriktsmandatene tilfalt:
Fremskrittspartiet (Per-Willy Amundsen) var nærmest til å ta sistemandatet fra Høyre.
Ut av Stortinget gikk Bendiks H. Arnesen (A), Anne Marit Bjørnflaten (A), Per Willy Amundsen (Frp) og Irene Lange Nordahl (Sp). De to siste stilte til gjenvalg.
Finnmark
Merknad til tabellen: Her skal inn opplysninger om hvilke lister som stilte i 2009 og 2011, men ikke nå (jf. linja "Ikke liste nå" i tabellen.
Finnmark har fem stortingsplasser. De fire distriktsmandatene tilfalt:
Utjevningsmandatet gikk til Kirsti Bergstø fra Sosialistisk Venstreparti. SV og Bergstø var også nærmest til å ta sistemandatet fra Fremskrittspartiet.
Ut av Stortinget gikk Ingalill Olsen (A), til tross for at hun stilte til gjenvalg.
Mandatfordeling
Mandatfordeling 2013 Mandattall uthevet med fet skrift markerer at partiet har fått fylkets utjevningsmandat.
Endringer fra 2009
Sammendrag
Sorterbar oversiktstabell med stortingspartienes stemmetall (#), velgerandel (%) og mandatuttelling (M) i hvert fylke ved stortingsvalget i 2013:
Valgresultat ved stortingsvalget i 2013 etter distrikt (stortingspartienes velgerandeler i prosent):
Arbeiderpartiet
Arbeiderpartiet (A, leder: Jens Stoltenberg) stilte liste i alle fylker. Partiet fikk 874,769 stemmer, det vil si 30,8 prosent av de godkjente stemmene. Dette er en nedgang fra 35,4 prosent ved forrige stortingsvalg (2009). Partiet blei likevel fortsatt landets største med rundt 114,000 flere stemmer enn Høyre. Prosentvis blei dette Arbeiderpartiets nest svakeste stortingsvalg etter andre verdenskrig (2001 var svakest med 24,3 prosent). Partiet fikk 55 mandater, en nedgang på ni. Det blei valgt inn A-representanter på Tinget fra samtlige fylker.
Arbeiderpartiets beste resultat i 2013 kom i Årdal med 62,7 prosent. Det svakeste var i Gloppen og i Eid, begge med 10,0 prosent. I alt hadde partiet mer enn 50 prosent av stemmene i tre kommuner, mellom 40 og 50 prosent i 76 kommuner, mellom 30 og 40 i 174 kommuner og mellom 10 og 20 prosent i 138.
A blei største parti i 301 kommuner, nest størst i 85, tredje størst i 33, fjerde størst i 8 og femte størst i én (Eid).
I forhold til stortingsvalget i 2009 hadde Arbeiderpartiet tilbakegang i 376 kommuner og framgang i 52. I 116 kommuner var nedgangen på 5 prosentpoeng eller mer; størst i Kautokeino med 17,5 poeng og Lebesby med 13,5. Framgangen var størst i Vang med 5,4 poeng.
I forhold til fylkestingsvalget i 2011 hadde A tilbakegang i 276 kommuner, størst i Øystre Slidre (21,3 prosentpoeng). Partiet hadde imidlertid en framgang på over ti poeng i sju kommuner, mest i Smøla (21,0 poeng).
Arbeiderpartiet mistet ett distriktsmandat i hvert av fylkene Østfold, Hedmark, Buskerud, Vestfold, Hordaland, Sogn og Fjordane, Møre og Romsdal, Nord-Trøndelag, Troms og Finnmark, men fikk et nytt mandat i Vest-Agder (utjevningsmandat), slik at nettotapet ble på 9 mandater sammenlignet med stortingsvalget i 2009.
Høyre
Høyre (H, leder: Erna Solberg) stilte liste i alle fylker. Det fikk 760,232 stemmer, ei økning på rundt 300,000 fra 2009. Partiet gikk dermed forbi Fremskrittspartiet, som i perioden 2009–13 var det nest største partiet. I prosent fikk Høyre 26,8 (opp fra 17,2). Etter krigen er det bare ved valga i 1981 og 1985 at partiet har hatt høyere oppslutning (31,8 og 30,4 prosent). Høyre fikk 48 mandater, en oppgang på 18, og er representert fra alle fylker.
Høyre fikk over 40 prosent av stemmene i to kommuner, Bærum (45,9) og Asker (43,0). I 44 kommuner fikk partiet mellom 30 og 40 prosent, og i 180 kommuner blei resultatet mellom 20 og 30. Høyre hadde under 10 prosent av stemmene i 14 kommuner. Det svakeste resultatet var i Høylandet kommune med 5,8 prosent.
H blei største parti i 96 kommuner, nest størst i 166, tredje størst i 124, fjerde størst i 40 og femte størst i to (Rømskog og Gloppen).
I forhold til stortingsvalget i 2009 hadde Høyre framgang i alle kommuner unntatt tre. I 145 kommuner var oppgangen på 10 prosentpoeng eller mer; størst i Midsund med 19,8 poeng og Sund med 17,9. Det var nedgang i Gloppen (2,0 poeng) og Frosta (0,8) og stabil oppslutning i Eid.
Høyre gjorde det samla sett omtrent like godt i 2013 som i fylkestingsvalget i 2011, men variasjonene er store på kommuneplan. Særlig gjelder dette ovennevnte Midsund, der partiet gikk tilbake 30,1 prosentpoeng fra 2011 til 2013. Reduksjonen var omtrent like stor i Valle (30,4). For øvrig hadde partiet nedgang i totalt 122 kommuner. Partiets framgang var størst i Austevoll (16,5) og Kautokeino (14,6).
Høyre økte med 3 mandater i Akershus og Hordaland, 2 mandater i Østfold og Oslo, og ett mandat i hvert av fylkene Buskerud, Vestfold, Vest-Agder, Rogaland, Møre og Romsdal, Sør-Trøndelag, Nordland og Troms, en økning med totalt 18 mandater i forhold til stortingsvalget i 2009.
Fremskrittspartiet
Fremskrittspartiet (Frp, leder: Siv Jensen) stilte liste i alle de nitten fylkene. Partiet fikk 463,560 stemmer, en nedgang på rundt 150,000 fra valget i 2009. Med 16,4 prosent av de godkjente stemmene (ned fra 22,9) blei Frp denne gangen tredje størst – mot nest størst ved de to foregående stortingsvalga. Resultatet er partiets tredje beste. Nedgangen førte likevel til en reduksjon i mandater fra 41 til 29. Fremskrittspartiet fikk inn representanter fra alle fylker unntatt Sogn og Fjordane og Nord-Trøndelag.
Frp fikk sitt beste resultat i Karlsøy kommune med 29,2 prosent av stemmene. Partiet fikk 20 prosent eller mer i 104 kommuner. Lavest var oppslutninga i Tolga med 3,5 prosent. Det var under 10 prosent Frp-velgere i 47 kommuner.
Frp blei største parti i seks kommuner, nest størst i 86, tredje størst i 227, fjerde størst i 84, femte størst i 24 og sjette størst i én (Gloppen).
Fransiskanerklosteret i Łódź
Fransiskanerklosteret i Łódź (polsk Klasztor oo. Franciszkanów) ligger i den berømte Łagiewniki-skogen.
Stortingsvalget 2013
Fremskrittspartiet
Fremskrittspartiet mistet to mandater i Hordaland, og ett mandat i hvert av fylkene Østfold, Akershus, Oslo, Vest-Agder, Rogaland, Sogn og Fjordane, Møre og Romsdal, Nord-Trøndelag, Nordland og Troms, en nedgang med totalt 12 mandater fra stortingsvalget i 2009.
Kristelig Folkeparti
Kristelig Folkeparti (KrF, leder: Knut Arild Hareide) stilte liste i alle fylker. Resultatet blei 158 475 stemmer, det vil si 5,6 prosent (en oppgang på 0,05). Partiet blei dermed landets fjerde største – og størst av de mellomstore. Både Senterpartiet og SV var større ved forrige valg. Likevel var dette KrFs nest svakeste valg etter andre verdenskrig. Utbyttet blei ti mandater som sist.
KrF fikk 20 prosent eller mer av stemmene i tolv kommuner; beste resultat var i Audnedal med 28,9 prosent. Minst oppslutning fikk partiet i Båtsfjord (0,4) og Leka (0,3).
Fransiskanerklosteret i Łódź
I 1701 begynte presten Adrian Pędzikowski ombyggingen av trekirken til murkirke. Takket være økonomisk støtte fra en rekke fundatorer og virksomheten til eksorsisten Rafał Chyliński ble kirken ferdigbygd.
Stortingsvalget 2013
Kristelig Folkeparti
KrF blei største parti i fire kommuner, nest størst i 12 og tredje størst i 11.