2019._gada_laikapstākļi_Latvijā
Gada raksturojums pa mēnešiem
Ar vidējo gaisa temperatūru +0,8 °C '''2019. gada februāris''' bija par 4,5 °C virs mēneša normas. Mēneša minimālā gaisa temperatūra –15,3 °C 7. februārī tika novērota Madonā, bet maksimālā gaisa temperatūra +13,4 °C – 16. februārī Kolkā, kas ir arī jauns Kolkas novērojumu stacijas februāra mēneša un Latvijas februāra 2. dekādes maksimālās gaisa temperatūras rekords. Kopumā februārī bez iepriekšminētajiem rekordiem tika pārspēti 10 dekādes un 37 diennakts maksimālās gaisa temperatūras rekordi, bet atkārtoti tika 6 diennakts maksimālās gaisa temperatūras rekordi. Kopējais nokrišņu daudzums Latvijā februārī bija 35,3 mm, kas ir 4% zem dekādes normas (36,8 mm). Visvairāk nokrišņu bija Siguldā – 60,5 mm, bet vismazāk nokrišņu – Daugavpilī (20,8 mm). Vidēji Latvijā februārī bija 9 diennaktis ar nokrišņu daudzumu vismaz 1 mm. Visvairāk šādu diennakšu bija Zosēnos – 13 diennaktis, bet vismazāk – Dobelē, Skultē un Zīlānos (6 diennaktis). Kopējais saules spīdēšanas ilgums februārī vidēji Latvijā bija 72 stundas. Visvairāk saule spīdēja Liepājā – 94 stundas, bet vismazāk – Alūksnē (54 stundas). Savukārt mēneša summārā radiācija bija no 97,8 MJ/m2 Alūksnē līdz 118,6 MJ/m2 Liepājā. Visstiprākās vēja brāzmas (22 m/s) tika novērotas 20. februārī Daugavgrīvā. Visbiezākā sniega sega (47 cm) novērota 4. februārī Alūksnē. Februāra 1. dekādē vidējā gaisa temperatūra Latvijā bija +0,3 °C, kas ir 4,1 °C virs dekādes normas. Dekādes maksimālā gaisa temperatūra +6,2 °C 10. februārī tika novērota Mērsragā, bet minimālā gaisa temperatūra –15,3 °C – 7. februārī Madonā. Kopējais nokrišņu daudzums Latvijā februāra 1. dekādē bija 15,9 mm, kas ir 14% virs dekādes normas (13,9 mm). Visvairāk nokrišņu bija Sīļos – 27,4 mm, bet vismazāk nokrišņu — Daugavpilī (7,9 mm). Vidēji Latvijā februāra 1. dekādē bija 4 diennaktis ar nokrišņu daudzumu vismaz 1 mm. Vismazāk šādu diennakšu bija Skultē – 2 diennaktis, bet visvairāk Kuldīgā, Pāvilostā, Rucavā, Saldū, Siguldā un Vičakos — 6. Kopējais saules spīdēšanas ilgums februāra 1. dekādē vidēji Latvijā bija 2 stundas. Visvairāk saule spīdēja Daugavpilī — 4 stundas, bet vismazāk – Alūksnē, nesasniedzot pat vienu stundu (0,2 stundas). Savukārt dekādes summārā radiācija bija no 15,0 MJ/m2 Liepājā līdz 19,9 MJ/m2 Daugavpilī. Vidējais relatīvais gaisa mitrums Latvijā februāra 1. dekādē bija 90% — no 86% Rīgā līdz 94% Alūksnē. Visstiprākās vēja brāzmas (20,1 m/s) tika novērotas 10. februārī Ventspilī. Visbiezākā sniega sega (47 cm) novērota 4. februārī Alūksnē. Februāra 2. dekādē vidējā gaisa temperatūra Latvijā bija +1,8 °C, kas ir 5,5 °C virs dekādes normas. Dekādes minimālā gaisa temperatūra −7,6 °C 18. februārī tika novērota Zosēnos, bet maksimālā gaisa temperatūra +13,4 °C – 16. februārī Kolkā, kas ir arī jauns Kolkas novērojumu stacijas februāra mēneša un Latvijas februāra 2. dekādes maksimālās gaisa temperatūras rekords. Kopumā februāra 2. dekādē bez iepriekšminētajiem rekordiem tika pārspēti 10 dekādes un 34 diennakts maksimālās gaisa temperatūras rekordi, bet atkārtoti tika 6 diennakts maksimālās gaisa temperatūras rekordi. Kopējais nokrišņu daudzums Latvijā februāra 2. dekādē bija 16,8 mm, kas ir 27% virs dekādes normas (13,2 mm). Visvairāk nokrišņu bija Siguldā – 31,9 mm, bet vismazāk nokrišņu — Daugavpilī (7,6 mm). Vidēji Latvijā februāra 2. dekādē bija 4 diennaktis ar nokrišņu daudzumu vismaz 1 mm. Vismazāk šādu diennakšu bija Liepājā, Mērsragā, Piedrujā un Rucavā – 2 diennaktis, bet visvairāk Ainažos, Priekuļos, Saldū un Zosēnos — 5. Kopējais saules spīdēšanas ilgums februāra 2. dekādē vidēji Latvijā bija 35 stundas. Visvairāk saule spīdēja Daugavpilī un Liepājā – 39 stundas, bet vismazāk – Alūksnē (27 stundas). Savukārt dekādes summārā radiācija bija no 39,4 MJ/m2Alūksnē līdz 47,9 MJ/m2 Daugavpilī. Vidējais relatīvais gaisa mitrums Latvijā februāra 2. dekādē bija 88% — no 83% Daugavpilī līdz 90% Ainažos, Rucavā un Ventspilī. Visstiprākās vēja brāzmas (22 m/s) tika novērotas 20. februārī Daugavgrīvā. Visbiezākā sniega sega (40 cm) novērota 12. februārī Alūksnē. Februāra 3. dekādē vidējā gaisa temperatūra Latvijā bija +0,2 °C, kas ir 3,2 °C virs dekādes normas. Dekādes minimālā gaisa temperatūra −13,3 °C 23. februārī tika novērota Madonā, bet maksimālā gaisa temperatūra +9,9 °C – 27. februārī Mērsragā, kas ir arī jauns Mērsraga novērojumu stacijas 27. februāra maksimālās gaisa temperatūras rekords. Kopumā februāra 3. dekādē tika pārspēti 3 diennakts maksimālās gaisa temperatūras rekordi. Kopējais nokrišņu daudzums Latvijā februāra 3. dekādē bija 2,5 mm, kas ir 74% zem dekādes normas (9,7 mm). Visvairāk nokrišņu bija Zosēnos – 6,3 mm, bet vismazāk nokrišņu – Liepājā un Pāvilostā (0,6 mm). Vidēji Latvijā februāra 3. dekādē bija 1 diennakts ar nokrišņu daudzumu vismaz 1 mm. Visvairāk šādu diennakšu bija Daugavpilī – 4 diennaktis, bet 13 novērojumu stacijās nebija nevienas šādas diennakts. Kopējais saules spīdēšanas ilgums februāra 3. dekādē vidēji Latvijā bija 35 stundas. Visvairāk saule spīdēja Liepājā – 54 stundas, bet vismazāk – Alūksnē un Daugavpilī (26 stundas). Savukārt dekādes summārā radiācija bija no 42,9 MJ/m2 Daugavpilī līdz 58,9 MJ/m2 Liepājā. Vidējais relatīvais gaisa mitrums Latvijā februāra 3. dekādē bija 79% — no 73% Dobelē un Liepājā līdz 85% Ainažos. Visstiprākās vēja brāzmas (18,4 m/s) tika novērotas 21. februārī Daugavgrīvā. Visbiezākā sniega sega (20 cm) novērota 23. un 26. februārī Alūksnē.